ביטחון

קיצור שירות חובה דיפרנציאלי

מחליטים
בהתאם להחלטה מס' 4711 מיום 26 בפברואר 2006, שיישומה נדחה בהחלטה מס' 2236 מיום 12 באוגוסט 2007, לתקן את חוק שירות ביטחון [נוסח משולב], התשמ"ו-1986,  באופן הבא:
1.	עד ליום 31 בדצמבר 2010 תקופת שירות ביטחון לגבר לא תעלה על 36 חודשים;
2.	החל מיום 1 בינואר 2011 תקופת שירות ביטחון לגבר לא תעלה על 32 חודשים;
3.	החל מיום 1 בינואר 2014 תקופת שירות ביטחון לגבר לא תעלה על 28 חודשים.

דברי הסבר
רקע כללי נתונים כלכליים ותקציב

שירות החובה הארוך בצה"ל, הנובע בעיקר מהצורך הביטחוני בסדר כוחות לוחם גדול, יוצר עודף כוח אדם משמעותי בדרגי המנהלה והחיילים העורפיים.

בהחלטה מס' 4711 מיום 26 בפברואר 2006, אומצו מסקנות וועדת בן בסט, כך שייושם באופן מוגבל מודל של שירות דיפרנציאלי תוך שימור מודל "צבא העם". במסגרת זו, יקוצר בשלב ראשון שירות החובה של גברים ב-4 חודשים ובהמשך יקוצר שירותם ב-4 חודשים נוספים. עוד נקבע כי משרד הביטחון יפוצה בתמורה בתקני קבע קצר להשלמת סדר הכוחות הלוחם הדרוש לו לביטחון המדינה, ובתקציב לרכש אמצעים טכנולוגיים שיהוו תליף כוח אדם.

אימוץ מודל זה יאפשר שחרור מוקדם של חיילים בתפקידים עורפיים, ובכך יקל על תפקודו של צה"ל ויקל על האזרחים בגילאים הצעירים. כמו-כן, ההחלטה תביא לתגמול כספי גבוה לחיילים בתפקידים קרביים ובכך תראה את הערכת המדינה לשירותם המסור.

עיקרי מסקנות הוועדה לבחינת תקציב הביטחון ("וועדת ברודט"), אשר אומצו בהחלטה מס' 2236 מיום 12 באוגוסט 2007, כוללים, בין השאר, המלצה לפיה יישום קיצור שירות חובה יוחל ב-2011 והחקיקה לקראת יישומו תחל בשנת 2008.

יצויין כי הפסד התוצר השנתי הישיר כתוצאה משירות החובה במתכונתו כיום (הכולל: משכורת, קרן לקליטת חיילים משוחררים, תשלומי משפחה ודמי קיום) והעקיף (הכולל: הפסד תוצר פוטנציאלי) נאמדים בסכום כולל של כ-11 מיליארד שקלים בשנה, אשר מהווים 1.7% מהתמ"ג. בהתאם לאמור בדו"ח ועדת בן כסט ההפסד המשקי מחודש שרות של חייל חובה הינו 3,630 ש"ח.

לנוכח כל האמור לעיל, מוצע לתקן את חוק שירות ביטחון [נוסח משולב], התשמ"ו-1986,  (להלן – חוק שירות הביטחון), באופן הבא:
1.	עד ליום 31 בדצמבר 2010 תקופת שירות ביטחון לגבר לא תעלה על 36 חודשים;
2.	החל מיום 1 בינואר 2011 תקופת שירות ביטחון לגבר לא תעלה על 32 חודשים;
3.	החל מיום 1 בינואר 2014 תקופת שירות ביטחון לגבר לא תעלה על 28 חודשים.

השפעת ההצעה על מצבת כוח האדם
המהלך מפחית אח מספר חיילי החובה, אך מעלה את מספר משרתי הקבע הקצר.

ההיבט המשפטי
שינוי חוק שירות הביטחון.

החלטות קודמות של הממשלה בנושא
החלטה מס' 4711 מיום 26 בפברואר 2006 וההלטה מס' 2236 מיום 12 באוגוסט 2007.

הצמדת גמלאות למדד המחירים לצרכן

מחליטים

1.	לתקן את חוק שירות הקבע וחוק הגימלאות, כך שיותאם מנגנון עדכון קצבה לאנשי כוחות הביטחון
א.	בפנסיה תקציבית בהתאם למנגנון שהוצע בהצעת חוק שירות המדינה (גימלאות) (תיקון מס' 48), התשס"ט-2008.
1)	לבטל אח סעיף 63א1 בחוק הגימלאות.
2)	לעניין החלטה זו –
"חוק הגימלאות" – חוק שירות המדינה (גימלאות)  [נוסח משולב], התש"ל-1970;
"חוק שירות הקבע" – חוק שירות הקבע בצבא-הגנה לישראל (גימלאות)  [נוסח משולב], התשמ"ה-1985;
"איש כוחות הביטחון בפנסיה תקציבית" – חייל,  סוהר, שוטר או עובד שירות הביטחון הכללי  או המוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים, שהסדר הפנסיה שחל לגביו נקבע בחוק הגימלאות או בחוק שירות הקבע.

דברי הסבר
רקע כללי נתונים כלכליים ותקציב
1.	חוק שירות המדינה (גימלאות)  [נוסח משולב], התש"ל-1970 (להלן – חוק הגימלאות), נועד להבטיח מקורות מחיה נאותים לעובד שפרש משירותו ואשר מתקיימים בו תנאי הזכאות לקצבה לפי החוק.
	בהתאם להוראות חוק הגימלאות משולמים תשלומי קצבה לעובדי מדינה,  שוטרים, סוהרים, ועובדי שירות הביטחון. בהתאם להוראות חוק שירות הקבע בצבא-הגנה לישראל (גימלאות)  [נוסח משולב], התשמ"ה-1985 (להלן – חוק שירות הקבע), משולמים תשלומי קצבה לחיילים משרתי קבע. מנבון עדכון הקצבאות האמורות הוא מנגנון דומה למנגנון שנקבע בחוק הגימלאות.
כדי לשמור על ערכה של הקצבה נקבע בחוקים האמורים כי המשכורת הקובעת, המהווה את הבסיס לחישוב קצבתו של עובד פורש, תיקבע בהתאם לדרגה של הפורש (ולגבי עובד שירותי הביטחון לדרגתו של חייל שדרגתו היתה מקבילה לדרגתו של עובד שירות הביטחון ערב פרישתו מהשירות, והחל ממועד זה, תעודכן בהתאם לשינויים במשכורת קובעת של הפעיל באותה דרגה.
בהצעת חוק שירות המדינה (גימלאות) (תיקון מס' 48), התשס"ט-2008 (להלן – הצעת החוק), הוצע לשנות את שיטת העדכון האמורה, כך שהמשכורת הקובעת תעודכן אחת לשנה, בהתאם לשיעור עליית מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה (להלן – המדד).
לשיטת העדכון המוצעת מספר יתרונות, וביניהם:
א.	המדד מהווה אמת מידה כללית המשקפת את השינוי ברמת המחירים במשק. על כן, הוא שומר על ערכה של המשכורת הקובעת על פני זמן. בהקשר זה ייאמר כי מנגנון עדכון הקצבה המבוסס על הצמדה למדד מקובל בהקשרים דומים, בשינויים שונים. כך למשל, מנגנון ההצמדה לקצבה המשולמת לגימלאי רשות הנמלים, לגימלאי חברת הפיתוח והנכסים ולגימלאי חברות הנמל, שהסדר הפנסיה שחל לגביהם הוא הסדר פנסיה תקציבית, תשלומי קצבה לעמיתי קרנות הפנסיה הוותיקות שכהסדר, תשלומים לפי הסכמים קיבוציים שונים ועדכון משכורת בהתאם לחוזים מיוחדים מסוימים הנעשים מכוח סעיף 40 לחוק שירות המדינה (מינויים),  התשי"ט-1969.
ב.	צמצום חוסר הוודאות הגלום במצב הקיים כאשר ליכולת לשמור על ערכה של המשכורת הקובעת באופן רציף ועקבי. הדבר בולט בעיקר בתקופות של האטה, מיתון כלכלי או אינפלציה,  במהלכן תוספות השכר שניתנות, ככל שניתנות, אינן מספיקות לרוב כדי לשמור על ערכה של המשכורת הקובעת.
בנוסף, בשל החיסרון בשיטה הקיימת, ובכפוף להסכמי עבודה אשר ייתכן ומצמצמים או מונעים לחלוטין שחיקה בקצבה, צמצום שחיקה בקצבה מחייב – נוכח הוראותיו של החוק – תיקון חקיקה, כפי שנעשה כמקרים בודדים בעבר. מצב דברים זה שבו הגמלה תלויה בתיקון חקיקה,  מגבירה את אי-הוודאות אצל הגמלאי ובמידת-מה מנוגדת לעקרון מקובל שלפיו אין הגמלאי תלוי עוד, לאחר פרישתו, בהסדרים עתידיים. התיקון המוצע מביא, בין השאר, לוודאות הן באשר למועד עדכון הגמלה והן באשר לשיעור עדכונה מעת לעת.
בהקשר זה ייאמר כי החוק אינו חל לגבי חייל חדש, בכפוף לחריגים שנקבעו בעניין זה , סוהר, שוט ועובד שירות הביטחון. אשר על כן, קבוצת הזכאים לקצבה לפי החוק הולכת וקטנה עם השנים. בהתאם לכך, על פני זמן, מספר הפעילים שהסדר הפנסיה שחל לגביהם הוא הסדר פנסיה תקציבית ושיעורם היחסי בקרב הפעילים ילך ויקטן. כתוצאה מכך, יכולת המיקוח של קבוצה זו תלך ותקטן בהדרגה וכוחה להביא לכך שיינתן פיצוי שחיקה, צפוי לקטון אף הוא. לכן כבר עתה מוצע לקבוע מנגנון עדכון כאמור. 
ג.	שיפור היכולת לאמוד לטווח ארוך את ההוצאה הצפויה מתקציב המדינה בשל הסדרי הפנסיה התקציבית, תוך הקטנת התנודתיות באשר להיקף החבות האקטוארית הנובעת מכך.
ד.	מנגנון העדכון הקיים מקשה על היכולת לנהל ביעילות את מערכת השכר הממשלתית.
ה.	המנגנון המוצע קל ופשוט ליישום ולהפעלה וכן למעקב ובקרה של הגמלאים.
יצוין כי הצעת החוק באה בהמשך להבנות שהושגו עם ההסתדרות הכללית, אשר מוצאות ביטוין בהסכם הקיבוצי שנחתם ביום 17 באפריל 2008 בין מדינת ישראל לבין ההסתדרות הכללית (להלן – הסכם המסגרת).
בהתאם להבנות שהוסכמו בהסכם המסגרת התיקון המוצע כולל גם מתן תוספות לקצבה לגמלאים.
מוצע להחיל על שוטרים, סוהרים, עובדי שירות הביטחון וחיילים משרתי קבע את התיקונים המוצעים בהצעת החוק.
2.	הגדרת "משכורת קובעת" לגבי אדם פלוני בזמן פלוני, בהתייחס לעובדי שירות הביטחון, מוגדרת כיום בחוק הגמלאות, כדלהלן: "שיעור המשכורת, לרבות התוספות הקבועות, המגיע באחד לחודש שבו חל אותו זמן, לחייל שדרגתו היתה מקבילה לדרגתו של פלוני ערב פרישתו מהשירות".
עד שנת 1989, המשכורת הקובעת לצורך קצבה של עובדי שערות הבטחון היתה צמודה לזו של עובד פעיל בשרותי הבטחון (ולא לזו של חייל).
מאחר שתכליתו של חוק הגימלאות אלא הוא נועד להבטיח לעובד הפורש רמת חיים בדומה לזו שהיתה לו בתקופת שירותו, וככל שהיא נובעת מן השרות, המצב הקיים עשוי ליצור במקרים מסוימים עיוותים רבים ולסתור את התכלית האמורה, שכן עובד שרותי הביטחון מקבל שכר בהתאם לסיכומי השכר הקיימים עם השירותים, אך כשהוא יוצא לפנסיה, משכורתו הקובעת מוצמדת לחייל. כך למשל, לא ניתן להפוך רכיבי שכר שהינם ייחודיים לשירותי הביטחון לרכיבי שכר פנסיוניים.
לנוכח האמור לעיל, מוצע להשיב את המצב לקדמותו, היינו לקבוע כי משכורתו הקובעת של פורש משרותי הביטחון תהיה צמודה לזו של פעיל בשרותי הביטחון.

השפעת ההצעה על מצבת כוח האדם
אין.

ההיבט המשפטי
תיקון חוק הגימלאות וחוק שירות הקבע.

החלטות קודמות של הממשלה בנישא
אין.

שיפור הפיקוח והבקרה על תקציב הביטחון

מחליטים
1.	לבטל את פרק ג' בחוק יסודות התקציב, התשמ"ה-1985, שעניינו תקציב הביטחון, ולעשות את כל התיקונים הנדרשים בחוק האמור, כך שהסמכויות שניתנו בחוק האמור לועדת כספים של הכנסת יינתנו לוועדה משותפת של ועדת הכספים וועדת החוץ והביטחון של הכנסת לגבי תקציב הביטחון.
2.	להנחות את שר הביטחון כי הצעת תקציב הביטחון וכן תכנית העבודה המאושרת לשנת העבודה של אותו תקציב, יועברו לשר האוצר תוך 30 יום לאחר אישור הצעת תקציב המדינה בממשלה או עד ליום 15 באוקטובר של השנה שקדמה לשנת התקציב המסוימת, לפי המוקדם מביניהם.
3.	להנחות את שר הביטחון לעשות את כל הפעולות הנדרשות כך שתינתן לממונה על התקציבים במשרד האוצר גישה למערכת התקציב המקוונת של משרד הביטחון וכן הרשאת צפייה מלאה במערכת בצורה שוטפת.

דברי הסבר
רקע כללי נתונים כלכלים ותקציב
הפיקוח "האזרחי" על תקציב הביטחון המבוצע על ידי גורמים ורשויות אזרחיות (מחוץ למשרד הביטחון) לוקה בחסר. כשל זה נובע בעיקרו מהיעדר מנגנוניים אשר יאפשרו תהליך של פיקוח ובקרה איכותי על תקציב הביטחון. החשיבות בהגברת הבקרה על תקציב הביטחון מתחדדת נוכח משקלו הגדול בתקציב המדינה.

בהחלטה מס' 485 מיום 12 בספטמבר 2006, שהתבססה על סיכום בין משרד הביטחון ומשרד האוצר,  הוחלט על שינוי במתכונת הגשת תקציב הביטחון לכנסת ובמתכונת הגשת שינויים תקציביים לכנסת.  בהתאם לסיכום האמור, כל שינוי מעל 50 מיליון ש"ח בתקציב השקלי או 35 מיליון דולר בתקציב במט"ח סיוע, דורש אישור מוקדם של הועדה המשותפת לתקציב הביטחון של הכנסת. כסעיפי התקציב הלא מסווגים, שינויים מעל 5 מיליון ש"ח דורש הודעה מוקדמת לוועדה. שינויים מתחת לסכומים האמורים מדווחים לכנסת בפניות הרבעוניות.

עיקרי מסקנות הוועדה לבחינת תקציב הביטחון ("וועדת ברודט"), אשר אומצו בהחלטה מס' 2236 מיום 12 באוגוסט 2007, כוללים, בין השאר, המלצה לפיה יש לחתור להשוות את הבקרה האזרחית של תקציב הביטחון לזו של שאר משרדי הממשלה.

בהחלטה מס' 4008 מיום 24 באוגוסט 2008 הוחלט להקים וועדה שינוי זה נועד להגביר את הבקרה והשקיפות בתקציב הביטחון הן לגופי ממשלה שמחוץ למערכת הביטחון והן לכנסת. וועדה זאת לא הצליחה להגיע לסיכום ולכן לפי ההחלטה יש להחזיר את הנושא להחלטת הממשלה.

לנוכח האמור לעיל, מוצע לבטל את פרק ג' לחוק יסודות התקציב,  התשמ"ה-1985, (להלן – חוק יסודות התקציב), בו נקבעו הוראות מקילות לגבי שינויים כתקציב הביטחון ביחס למשרדי הממשלה האחרין, כך שיחולו לגבי תקציב הביטחון ההוראות החלות לגבי תקציבי משרדי הממשלה השונים, בכפוף לכך שהשינויים ידונו בוועדה המשותפת לתקציב הביטחון.

עוד מוצע להנחות את שר הביטחון כי הצעת תקציב הביטחון וכן תכנית העבודה המאושרה לשנת העבודה של אותו תקציב, יועברו לשר האוצר תוך 30 יום לאחר אישור הצעת תקציב המדינה בממשלה או עד ליום 15 באוקטובר של השנה שקדמה לשנת התקציב המסוימת, לפי המוקדם מביניהם.

בנוסף, מוצע להנחות את שר הביטחון לעשות כל הפעולות הנדרשות כך שתינתן לממונה על התקציבים במשרד האוצר גישה למערכת התקציב המקוונת של משרד הביטחון וכן הרשאת צפ.יה מלאה במערכת בצרה שוטפת.

השפעת ההצעה על מצבת כוח האדם
אין.

ההיבט המשפטי
תיקון חוק יסודות התקציב.

החלטות קודמות של הממשלה בנושא:
החלטה מס' 4008 מיום 14 באוגוסט 2008.

ביטחון

התייעלות בייצור הביטחוני

מחליטים

1.	להטיל על שר הביטחון ושר האוצר למנות צוות בין-משרדי אשר יבחן חלופות בדבר אופן מכירת קו הייצור של טנק המרכבה (להלן – קו הייצור) וכן בחינת הצורך בהעברת פעילויות אחרות של יחידת מרכז שיקום ואחזקה כצה"ל, כולן או חלקן, מחוץ לצה"ל. המלצות הצוות יוגשו לשרים עד ליום 30 בנובמבר 2009.

2.	שר הביטחון ידווח לממשלה עד ליום 31 בדצמבר 2009 על המלצות הצוות כאמור בסעיף 1 לעיל.

3.	להטיל על שר הביטחון בתאום עם שר האוצר לבצע את כל הפעולות הנדרשות לצורך מכירת קו הייצור, כך שעד ליום 1 ביוני 2010 יושלם הליך מכירת קו הייצור.

4.	שר הביטחון ידווח לממשלה עד ליזם 30 ביוני 2010 על השלמת המכירה כאמור בסעיף 1.

דברי הסבר
	
רקע כללי נתונים כלכליים ותקציב
צה"ל מבצע כיום מגוון רחב של פעולות ייצור, שיקום ואחזקה של ציוד צבאי, וזאת בעיקר באמצעות יחידת מרכז שיקום ואחזקה 7000 (להלן – מש"א), אשך מועסקים בו אלפי אנשי קבע ואזרחים עובדי צה"ל. במש"א מבוצעים, בין היתר, תהליכים של בניית הגוף של טנק המרכבה.

מאחר שחלק מפעולות אחזקה שוטפות מחייבות הקצאת משאבים מיוחדת (ובכלל זה אנשי תחזוקה מקצוענים וטיפול בפרקי זמן קצרים) הרי שמתקיימת הצדקה להשאירן במסגרת היחידות האמורות בצה"ל.

לעומת זאת, בפעולות ייצור אשר אינן מחייבות הקצאת משאבים כאמור, אין חשיבות מבצעית כזהות הגורם המבצע.

העלות הגבוהה של העסקת אנשי קבע ואזרחים בצה"ל גורמת לכך שבמקרים רבים עלות הייצור מחוץ לצבא הינה זולה ויעילה יותר מזו המבוצעת בתוך הצבא. הדבר נובע בעיקר מעלויות שכר ותנאים נלווים אשר עלותם גבוהה יחסית בצה"ל, קושי כיצירת גמישות תעסוקתית בתוך הצבא, והעובדה שמרכזי הייצור בצה"ל אינם נמצאים בסביבה עסקית תחרותית.

בתחום הייצור האמור ישנם מספר גופים מחוץ לצה"ל אשר יכולים לבצע את הפעולות האמורות. לפיכך, במקרים בהם ישנה כדאיות כלכלית להעברת פעילות הייצור לתעשיות הביטחוניות או לחילופין ליזמים פרטיים,  יש מקום לעשות כן.

מכירת קו הייצור של המרכבה תביא לחיסכון מוערך של למעלה מסכום של 100 מליון ש"ח בשנה. העברת פעילות זו לגופים אחרים צפויה ליצור מספר יתרונות נוספים מעבר להיבט התקציבי. כך למשל: ההעברה תאפשר לצה"ל להתמקד בליבת העשייה הצבאית, חיזוק וייצוב של התעשיות הביטחוניות באמצעות צבירת ניסיון, ידע ומוניטין אשר ישמשו אותם להגדלת הייצור ולחתימה על חוזי ייצור ואחזקה עם גופים שונים בעולם כולו.

לאור כל האמור, מוצע להנחות את שר הביטחון ושר האוצר לעשות את כל הפעולות הנדרשות למכירת קו הייצור של טנק המרכבה, וכן להקים צוות בין משרדי שייבחן את הצורך בהעברת פעילויות אחרות של יחידת מרכז שיקום ואחזקה בצה"ל, כולן או חלקן, מחוץ לצה"ל.
 
השפעת ההצעה על מצבת כוח האדם
יישום ההחלטה בדבר מכירת קו ייצור של טנק המרכבה צפויה לגרום להפחתה במספר האזרחים עובדי צה"ל, במשרתי קבע ובחיילי חובה.

ההיבט המשפטי
אין.

החלטות קודמות של הממשלה בנושא
החלטה ממשלה 2472 מתאריך 15 באוגוסט 2004 להקמת צווח לבחינת סגירת המש"א.

התייעלות באגפי השיקום של משרד הביטחון

מחליטים

1.	להטיל על ראש הממשלה, שר הביטחון ושר האוצר להקים ועדה ציבורית, בראשות שופט בדימוס, שחבריה יהיו: איש ציבור מתחום הכלכלה, איש ציבור מתחום האקדמיה, נציג משרד הביטחון, נציג משרד האוצר, נציג צה"ל ונציג המוסד לביטוח לאומי (להלן – הוועדה הציבורית). הוועדה הציבורית תוקם בתוך 45 ימים ממועד קבלת החלטה זו.

תפקידי הוועדה הציבורית יהיו לבחון אמות מידה לזכאות לסיוע באגף שיקום נכים ובאגף משפחות והנצחה (להלן ביחד – אגפי השיקום), כמטרה להביא לייעול בפעילות מערכת השיקום ולאיתור מקרות לחיסכון תקציבי, וזאת בהתאם להמלצות הוועדה לבחינת תקציב הביטחון, אשר עיקריהן אומצו בהחלטה מס' 2236 מיום 12 באוגוסט 2007, ובכפוף למסגרת התקציב הקיימת המיועדת לאגפיי השיקום. במסגרת הבחינה כאמור, תבחן הוועדה, בין היתר, את אלה:
א.	רשימת הקריטריונים שלפיהם מוכרים וכאי אגפי השיקום תוך יצירת הבחנה בין אוכלוסיות שונות בהתאם לאופי האירוע שגרם לפגיעה ותוך מתן עדיפות לזכאות לנפגעים מפעילות בעלת אופי מבצעי.
ב.	הרחבת התנאים אשר בהתקיימם יהיו מצטרפים חדשים זכאים לקבלת מענק חד-פעמי במקום קבלת תגמולים והטבות אחרות.

2.	לקבוע כי המלצות הוועדה הציבורית יוגשו לממשלה תוך 6 חודשים מיום תחילת עבודתה של הוועדה וכי הממשלה תקיים בהן דיון תוך 30 ימים מיום הגשתן.

3.	להטיל על שר הביטחון לקבוע את אופן חלוקת החיסכון התקציבי כתוצאה מיישום המלצות הוועדה במטרה להעלות את רמת הכשירות והכוננות של צה"ל.

דברי הסבר

רקע כללי נתונים כלכליים ותקציב
ייעודם המרכזי של אגף שיקום נכים ואגף משפחות והנצחה (להלן ביחד – אגפי השיקום) הינו לסייע, ככל שניתן, ומוקדם ככל האפשר, בשיקום נכים ומשפחות חללי צה"ל שנפגעו בפעילות צבאית, כך שיעמדו ברשות עצמם ללא תלות בגוף המשקם. כיום מטפלים אגפי השיקום בכ-55,000 נכים ובכ-17,400 הורים שכולים, אלמנות ויתומים. תקציב אגפי השיקום לשנת 2008 הבתכם בסכום הקרוב ל-4 מיליארד ש"ח, המהווה מעל 10% מתקציבו השקלי של משרד הביטחון. 

מניתוח פעילות אגפי השיקום עולות מספר מגמות עיקריות, המונעות מאגפי השיקום למלא את יעדיהם המקוריים:
1.	הרוב המוחלט של הנפגעים המוכרים בשנים האחרונות אינם נפגעי פעילות צבאית או ביטחונית במהותה. כך למשל, רק 22% מהנכים שהוכרו החל משנת 1984 ו-11% מהחללים שמשפחתם הוכרה בשנת 2007 נפגעו בפעילות מבצעית. המצב שנוצר, שבו אגפי השיקום מטפלים בעיקר בנפגעי תאונות עבודה ומחלות, מונע מאגפי השיקום להפנות את עיקר משאביהם לטובת שיקומם של הזכאים שנפגעו בפעילות צבאית, ובכך למלא את ייעודם המקורי.
2.	כמחצית מנכי אגף שיקום נכים הינם נכים שדרגת נכותם היא 10%-19% בלבד, אשר הוכרו לפני יום 1 בינואר 1996. בנוסף, נכים שהוכרה להם דרגת נכות מעל 30% מהווים רק כשליש מכלל זכאי האגף. חלקם היחסי הגבוה של הנכים שרמתם עד 30% מכלל נכי האגף מסיטה משאבים ותקציבים מהנכים בעלי הנכויות הקשות יותר, אשר בשיקומם נדרשת השקעה גדולה יותר.

המלצות הוועדה לבחינת תקציב הביטחון, אשר עיקריהן אומצו בהחלטה מס' 2236 מיום 12 באוגוסט 2007, כללו, בין השאר, המלצה לפיה תוקם ועדת מומחים אשר מטרתה תהיה להביא לייעול בפעילות מערכת השיקום ולאיתור מקורות לחיסכון תקציבי. בנוסף, המליצה הוועדה כי הממשלה תשקול ביצוע מיידי של רפורמות פרטניות בכללים לזכאות ולתשלומים, וביניהן הצעה לפיה הכרה בזכאי לסיוע באגפי השיקום תינתן רק במידה והוא נפגע עקב פעילות צבאית או ביטחונית במהותה.

אשר על כן, מוצע להקים ועדה ציבורית אשר תבחן את אמות המידה לזכאות לסיוע באגפי השיקום, באופן אשר יאפשר לאגפי השיקום למלא את ייעודם ולהתמקד בזכאים שנפגעו בפעילות ביטחונית ובזכאים אשר חומרת פגיעתם מקשה עליהם להשתקם כלכלית, חברתית ונפשית ללא סיוע אגפי השיקום, והכול בכפוף למסגרת התקציב הקיימת המיועדת לאגפי השיקום.

מוצע לקבוע כי המלצות הוועדה הציבורית יוגשו לממשלה תוך 6 חדשים מיום תחילת עבודתה של הוועדה וכי הממשלה תקיים בהן דיון תוך 30 ימים מיום הגשתן.

עוד מוצע להטיל על שר הביטחון לקבוע את אופן חלוקת החיסכון התקציבי כתוצאה מיישום המלצות הוועדה במטרה להעלות את רמת הכשירות והכוננות של צה"ל.

השפעת ההצעה על מצבה כוח האדם
אין השפעה על כוח אדם

ההיבט המשפטי	
אין.	

ההלטות קודמות של הממשלה בנושא
החלטה מס' 2236 מיום 12 באוגוסט 2007.