בריאות

ייעול ההוצאה במערכת הבריאות

מחליטים

1.	בהתאם לסיכום בין משרדי הבריאות והאוצר מיום 16.9.2008, להאריך את תוקפו של סעיף 3 להחלטת ממשלה מס' 47 מיום 12.9.06 לגבי היחידות המקצועיות האישיות, כך שלא ימונו בהן מנהלים עד יום 1 כינואר 2011.
2 . לתקן את חוק בית חולים באשדוד (הקמה והפעלה) התשס"ב-2002 (להלן – החוק) באופן הבא:
א.	מנהל שירותי הרפואה יהיה רשאי לקבוע מספר מיטות נמוך מ-300 במטרה להבטיח כי ההכנסה הצפויה מתפעולו של בית החולים לא תפחת מעלות ההקמה ועלות התפעול השוטף;
ב.	סעיף 4 לחוק, שעניינו הקמת בית החולים על ידי המדינה – יבוטל, ויבוצע בסעיף 5 לחוק השינוי המתחייב בשל ביטולו של סעיף 4 לחוק;
ג.	בסעיף 6(א) לחוק תבוטל החלופה לעניין החזקתו והפעלתו של בית החולים בידי המדינה;
ד.	מועד תחילת הפעלתו של בית החולים לא יהיה לפני יום 1 בינואר 2020.
3.	להנחות את שר הבריאות להפעיל את סמכותו לפי סעיף 24א(3ב) לפקודת בריאות העם, 1940 ולתקן את התוספת החמישית לפקודה, כך שייקבע בה כי המספר המרבי של היחידות לשבץ מוחי (אירוע מוחי, CVA) בבתי חולים ציבוריים כלליים לא יעלה על 6 יחידות.

דברי הסבר
רקע כללי נתונים כלכליים ותקציב

1.	הגדלת מספר היחידות המקצועיות מגדילה את הוצאות בית החולים, ובכלל זה את הוצאות השכר של הרופאים הממונים כמנהלי היחידות. יחידה אישית כאמור אינה יחידה במובן הארגוני הניהולי אלא אמצעי בידי מנהלי בתי החולים ליתן תוספות שכר משמעותיות לרופאים. זיכוי היחידות האישיות מביא ליחס בלחי סביר בין המנהלים לבין הרופאים שאינם מנהלים. כמו כן, פתיחתן של יחידות מקצועיות בבתי החולים הביאה לתוספת הוצאה ניכרת, שכן היא מביאה לתוספת עלות בשל תשלום "כוננויות על". ויודגש, שכר מנהל יחידה מקצועית זהה כמעט לשכר המשולם למנהל מחלקה, אף שהיקף העבודה והאחריות של מנהל יחידה נמוכים כהרבה בדרך כלל.
	אשר על כן, התקבלה החלטת ממשלה מס' 470 מיום 12.9.06 שעניינה "פתיחת יחידות מקצועיות אישיות והתייעלות מערכת הבריאות הציבורית". סעיף 3 להחלטה האמורה קובע, לגבי יחידות מקצועיות אישיות אשר לא מכהן בהן כיום מנהל, כי שליש מאותן יחידות יבוטלו ושליש מהיחידות יוסבו ליחידות בסיסיות ויוקצו בין בתי החולים הממשלתיים בהתאם לקביעת המנהל הכללי של משרד הבריאות. עוד קובעת ההחלטה האמורה, כי בשאר היחידות לא ימונו מנהלים עד יום 31 בדצמבר 2008.
בנסיבות אלו ובהתאם לסיכום בין משרדי הבריאות והאוצר מיום 16.9.2008 מוצע להאריך את תוקפו של סעיף 3 להחלטה האמורה לגבי היחידות המקצועיות האישיות, כך שלא ימונו בהן מנהלים עד יום 1 בינואר 2011 וזאת כהתאם לסיכום בין משרדי הבריאות והאוצר בעניין.

2.	החוק להקמת בית החולים באשדוד ולהפעלתו נחקק בשנה 2002 כהצעת חוק פרטית. ע"פ חוק 
זה, יינתן אישור להקמת בית חולים בעיר אשדוד שיכלול 300 מיטות. החוק קובע כי הקמת בית החולים ותפעולו יעשו בידי יזם שייבחר באמצעות מכרז פומבי שיפרסמו משרד הבריאות והאוצר ומנהל מקרקעי ישראל. במידה ולא ייבחר זוכה במכרז, יוקם בית החולים על ידי המדינה. עוד קובע החוק בסעיף 3 כי יש לכלול במכרז הפומבי, בין היתר, תנאי הקובע כי הערכת ההכנסה הצפויה מהמבנים שיוקמו לשימושים נלווים לבית החולים ולשימושים מסחריים לא תפחת מעלות ההקמה של בית החולים.
בעקבות חקיקת החוק מונתה ועדת מכרזים בינמשרדית לפרסום המכרז. ועדת המכרזים הבינמשרדית פרסמה בחודש אוגוסט 2008 מסמכי פניה להליך מיון מוקדם להשתתפות במכרז, אליה הוגשו שלוש הצעות.

	הקמת בית החולים במתכונתו הנוכחית איננה מבטיחה באופן מלא את העמידה בהוראות החוק לעניין עצמאותו הכלכלית של בית החולים.

על כן, מוצע לבצע תיקונים בחוק שעיקרם הבטחת פעילותו העצמאית של בית החולים ללא תלות בממשלה. בהתאם לכך, מוצע לאפשר להפעיל את בית החולים במתכונת מצומצמת יותר אם יימצא שיש בכך כדי להביא לאיזון תפעולי של בית החולים. בנוסף, מוצע לבטל את הסעיפים המטילים את האחריות על הקמת בית החולים על הממשלה ולקבוע את מועד תחילת פעילותו של בית החולים לא לפני יום 1 בינואר 2020.

3.	כיום קיימת יחידה אחת לשבץ מוחי הפועלת בבית חולים איכילוב. יחידות אלו הן יחידות ייחודיות הדורשות מיומנות והתמחות מיוחדת ולפיכך יש לרכזן כבתי חולים כלליים המוגדרים כמרכזי על, שהינם בעלי היקף פעילות רחב המאפשר שמירה על המיומנות המקצועית הנדרשת כאמור. על כן, מוצע לקבוע כי מספר היחידות לשבץ מוחי בבתי החולים הכלליים לא יעלה על 6 יחידות, אשר ירוכזו כמרכזי העל. 

השפעת ההצעה על מצבת כוח האדם
אין

החלטות קודמות של הממשלה בנושא
החלטה מס' 470 מיום 12.9.06, כמפורט בדברי ההסבר להחלטה זו.
החלטת הממשלה מס' 125 מיום 25.3.2003 המאריכה את תוקף החלטת הממשלה מס' 666 מיום 2.9.2001 בה נקבע כין היתרו, כי עד ליום 31.12.2006 לא ימונו מנהלי יחידות מקצועיות חדשים בבתי החולים הממשלתיים והעירוניים ולא יפתחו בהם יחידות מקצועיות חשות.
החלטה מס' 124 מיום 11.6.2006 אשר תיקנה את ההחלטה הנ"ל והגדירה מספר יחידות מקצועיות שלא תחול עליהן הוראת הקפאה זו.

הגברת התחרות בין קופות החולים

מחליטים
1.	לתקן את חוק ביטוח כריאות ממלכתי, התשנ"ד-1994 (להלן – החוק או חוק ביטוח בריאות), באופן שיאפשר להכיר בתאגיד הפועל למטרת רווח כקופת חולים, בהתאם להוראות סעיף 36(1) 
ו-(3) עד (10) להצעת חוק המדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2005 (חיקוני חקיקה), התשס"ה-2004, המצורף כנספח להחלטה זו (להלן – הצעת החוק), ובשינויים הבאים:

א.	ההקצאה לקופת החולים ממקורות המימון המפורטים בסעיף 13(א)(1) עד (5) לחוק תיעשה לפי הכללים הקבועים לעניין זה בסעיף  17 לחוק, בניכוי 2%.

ב.	שר הבריאות ושר האוצר יקבעו בצו את שיעור הרווח שימשוך התאגיד למטרת רווח בגין פעילותו כקופת חולים. שיעור הרווח כאמור ייקבע בשים לב לכך שהוצאות ההנהלה וכלליות בתוספת שיעור הרווח של הקופה הפרטית לא יעלו על שיעור הוצאות ההנהלה וכלליות בקופות החולים האחרות.

ג.	בשינוי מהאמור בסעיף 25ב להצעת החוק, ההכרה בתאגיד כקופת חולים תהיה בידי שר הבריאות ושר האוצר, לאחר בחינת הבקשה של התאגיד לעניין זה, ולא באמצעות מכרז שפרסמה ועדת המכרזים כאמור בהצעת החוק; התעוררו חילוקי דעות בין שר הבריאות לבין שר האוצר לענין ההכרה בתאגיד כקופת חולים או בנוגע לתנאים נוספים המהווים תנאי לתחילת פעולתה של הקופה, תועבר ההכרעה לידי ועדת השרים לענייני חברה וכלכלה.

ד.	השרים יקבעו את תנאי הסף המפורטים להלן לצורך הכרה בתאגיד כקופה נוספת, ואת בנוסף לכללים לפי סעיף 25א להצעת החוק:
1)	ניצול יעיל של תשתיות רפואיות קיימות לאספקת שירותים באמצעות התקשרות עם ספקי השירות הקיימים;
2)	התשלומים שתגבה הקופה בבעלות פרטית ממבוטחיה לפי סעיף 8(א1) לחוק לא יעלו על ממוצע התשלומים שגובות קופות החולים האחרות ממבוטחיהן; אמת מידה זו תחול לעניין סעיף 25ב(ה) להצעת החוק, כך שקופה שעומדת באמת מידה זו יראו את השינויים שהגישה לשר הבריאות ולשר האוצר במסגרת הבקשה להכרה בה כקופת חולים כאמור ברישה לפסקה ג' בשינויים שאושרו לפי סעיף 8(א2) לחוק;
3)	תאגיד שעמד באמות המידה שנקבעו לפי הצעת החוק יקבל מענק הקמה מהמדינה כפי שייקבע בידי שר האוצר, בצו, בהתייעצות עם שר הבריאות; המענק יינתן בהתאם לעמידה באבני דרך שייקבעו בצו האמור, לרבות ביחס למספר המבוטחים;
4)	בתקנון הקופה ייקבע כי נציגים מהציבור יהיו חברים בדירקטוריון הקופה; נציגות זו תמונה בידי הועדה הציבורית, אשר הרכבה הוא כמפורט בסעיף 16(6) להצעת חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2008), התשס"ה-2007;
5)	תקנון הקופה יאושר בידי שר הבריאות ושר האוצר.

ה.	שי הבריאות ושר האוצר יקבעו את ההוראות לפי סעיף 25א להצעת החוק ולפי סעיף 1 להחלטה זו עד יום 1 בנובמבר 2009.

2.	לקבוע בתקנות כי הקופה תידרש לעמוד בסוף השנה השנייה להפעלתה על מספר מבוטחים שאינו פחות מ-35 אלף מבוטחים, ובתום השנה החמישית על מספר מבוטחים שאינו פחות מ-85 אלף מבוטחים; תנאים אלה לא יחולו אם הציגה הקופה בפני שר הבריאות ושר האוצר יכולת פיננסית להמשך פעילותה.
 
3.	לתקן את סעיף 10 לחוק ביטוח בריאות, ולקבוע בו כי –
א.	מתקופת האכשרה לזכאות לשירותי בריאות נוספים תנוכה התקופה בה היה המבוטח חבר בתכנית לשירותי בריאות נוספים בקופה שממנה עבר.
ב.	מבוטח שירצה להצטרף לרובד בתכנית שב"ן הגבוה מזה שהיה חבר בו בקופה הקודמת, יחולו עליו, בנוסף על הכלל האמור כפסקה א', הכללים החלים על מבוטחי הקופה אליה הוא עובר, הנוגעים למעבר בין רובדי השירות בתכנית השב"ן.

דברי הסבר
רקע כללי נתונים כלכליים ותקציב
הכללים הקיימים כיום מונעים בפועל מגורמים פוטנציאלים לפעול כמבטחים במערכת הבריאות. מאז חקיקת חוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ"ד-1994 (להלן – החוק) פועלות בישראל ארבע קופות חולים שהיו קיימות עוד טרם לחקיקת החוק. קיומם של ארבעה מבטחים קבועים במשך תקופה ארוכה כאמור שוחק את הבידול בין הקופות ומצמצם את אפשרויות התחרות בשוק. לעניין זה יש לציין, כי שיעור מעברי המבוטחים בין קופות החולים הינו מועט ועומד על כ-1% בשנה בלבד.

שוק הבריאות מתאפיין ברמת ריכוזיות גבוהה המתבטאת בכך ששתי קופות החולים הגדולות מחזיקות בנתח שוק של כ-80%.

התפלגות המבוטחים בין קופות החולים (2007)
קופה	אחוז מבוטחים	אחוז מצטבר	
כללית	53.2	53.2	
מכבי	24.3	77.5	
מאוחדת	13.1	90.6	
לאומית	9.4	100	

היעדר תחרות בשוק פוגע בתמריצי ההתייעלות של קופות ההולים ועל כן עלול להביא לבזבוז וניצול לא יעיל של המשאבים הציבוריים המועברים לקופות החולים, העומדים כיום על כ-25 מיליארד ש"ח בשנה, וכן להביא לפגיעה ברמת השירותים הניתנים למבוטחים.

הסיבות למיעוט המבטחים בישראל, נובעות בעיקרן מחסמי כניסה גבוהים לשוק – הן מתוקף החוק והתקנות הקובעים את תנאי ההפעלה והן מתוקף תנאי השוק הנוכחיים, ובכלל זה שיעור מעברים נמוך בין הקופות. בתנאים אלה, הסבירות שיימצא גורם המעוניין בהפעלת קופת חולים נוספת, נמוך. על כן, במטרה להגביר את התחרות בשוק הבריאות, מוצע לבצע תיקונים בחוק ביטוח בריאות ממלכתי שיאפשרו כניסת גורמים פרטיים לשוק, תוך הגבלת שיעור הרווחה וביסוסו על התייעלות בניהול הקופה.

לאור האמור מוצע לאמץ את סעיף 36 להצעת חוק המדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2005 (חיקוני חקיקה) התשס"ה-2004, הקובע כי חברה פרטית תוכל לפעול כקופת חולים. בהצעה המתוקנת יוצגו תנאי סף שהעומד בהם יהיה זכאי לקבל רישיון לפעול כקופת חולים נוספת, עם אפשרות להכיר ביותר מתאגיד אחד כקופת חולים. בנוסח המוצע יוגבל שיעור הרווח שיוכלו הבעלים של הקופה הפרטית למשוך כשיעור מחלק היחסי של הקופה במקורות החוק, זאת לשם מניעת קיום תמריץ לרווח על חשבון חסכון בהוצאות. שיעור הרווח המרבי בתוספת הוצאות ההנהלה וכלליות של הקופה הפרטית לא יעלו על שיעור הוצאות ההנהלה וכלליות בקופות האחרות.

על פי המוצע, הקצאת המקורות לקופה תהיה לפי נוסחת הקפיטציה בניכוי 2%. תחת ההנחה שבמהלך השנים הקרובות יתייצב מספר המבוטחים בקופה על 5% מהמבוטחים לפחות, היקף החיסכון התקציבי הצפוי יעמוד על כ-25 מיליון ש"ח.

עוד יצוין בהקשר זה, כי החלטת הממשלה מס' 3990 מיום 24 באוגוסט 2008 (להלן – ההחלטה) קבעה כי תוקם ועדת היגוי בין-משרדית בראשות מנכ"ל משרד הבריאות והממונה על התקציבים, לצורך הכרה בקופת חולים נוספת. בהחלטה נקבע כי אם יתגלו חילוקי דעות בין חברי ועדת ההיגוי, הם יובאו להכרעת הממשלה. בישיבות הראשונות של ועדת ההיגוי התברר כי קיימים חילוקי דעות בין החברים בעניין העקרונות המנחים שלפיהם תפעל קופת החולים הנוספת. על כן, הוחלט לפנות לממשלה ולקבוע כי לאחר בחינת מערך קופות החולים התגלה הצורך בשינוי הכללים והחסמים הקיימים, כך שתאגיד למטרת רווח יוכל להיות קופת חולים.

לצד סל השירותים הבסיסי, מפעילות קופות החולים תוכניות שב"ן (שירותי כריאות נוספים). תוכניות אלה כוללות שירותים נוספים שאינם ניתנים בסל הבסיסי, ומחולקות לשני רבדים של רמות שירות. מבוטח הרוצה להצטרף לתוכניות אלו מחויב לעמוד בתקופת אכשרה טרם זכאותו לקבלת השירותים הכלולים כתוכנית, הנעה בין 3 חודשים ל-24 חודשים, בהתאם למדיניות הקופה. מבוטח העובר מקופה אחת לקופה אחרת מחויב לצבור את תקופת האכשרה שנית על מנת להיות זכאי לקבלת השירותים הכלולים בתוכנית השב"ן של הקופה אליה עבר, גם אם הוא עבר תקופה דומה בקופה הקודמת. דבר זה מצמצם את המעברים בין הקופות. בהתאם לכך, מוצע לקבוע, כי מתקופת האכשרה לזכאות לשירותי בריאות נוספים תנוכה התקופה כה היה המבוטח חבר בתכנית לשירותי כריאות נוספים בקופה שממנה
עבר.

השפעת ההצעה על מצבת כוח האדם
אין

החלטות קודמות של הממשלה בנושא
החלטת ממשלה מס' 3990 מיום 24.8.08
החלטה ממשלה מס' 2460 מיום 15.8.04
היבטים משפטיים
תיקון חוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ"ד-1994 וקביעתן של הוראות שונות מכוחו.

ניצול יעיל של כוח אדם במערכת הבריאות

מחליטים

לתקן את סעיף 26 לפקודת הרוקחים (נוסח חדש], התשמ"א-1981, ולקבוע כי אח או אחות מוסמכים שקיבלו הרשאה אישית למתן טיפול תרופתי לפי סעיף 59 (א)(1), (ב) ו-(ב1) לפקודת הרופאים [נוסח חדש], התשל"ז-1976, וכמפורט בתקנות הרופאים [הוסח חדש] (כשירות לביצוע פעולות חריגות), התשס"א-2001, רשאים לרשום מרשמים בהתאם להוראות ולתנאים שיקבע שר הבריאות.

דברי הסבר
רקע כללי נתונים כלכליים ותקציב
המגמה במדינות המערב בשנים האחרונות היא לאפשר לסגל האחים והאחיות, לבצע פעולות רפואיות שבעבר הין בסמכות רופא בלבד. מגמה זו נובעת, בין השאר, מהתקדמות מדע הרפואה ומהעלייה ברמת המורכבות של הטיפול הרפואי הדורשת התמחויות ספציפיות. במקביל, מזה שנים מותאמת ההכשרה לתפקוד של האחים והאחיות המוסמכים בקהילה לצורכי המטופלים, אילוצי המערכת ומיצוי המרבי של יכולותיהם.

התאמה זו כוללת ניהול הטיפול בחולים כרוניים כהמשך לקביעה תוכנית טיפול ראשונית של הרופא וכן מתן טיפול מיידי לחולים הזקיקים לעזרה עד להגיעם לרופא המטפל. כתוצאה מכך, אין כיום מניעה כי האחים והאחיות יבצעו פעולות נוספות וייקחו אחריות על משימות שבעבר נדרשה להן הכשרה רפואית, כגון רישום מרשם. 

על כן מוצע לאפשר לסגל האחים והאחיות לרשום מרשמים לתכשירים רפואיים בהתאם להוראות ולתנאים שיקבע שר הבריאות.

יישום השינוי האמור יאפשר חלוקה יעילה יותר של המשימות בין כוח האדם הרפואי המקצועי, והתייעלות מערכת הבריאות; וכן יביא לחסכון תקציבי משמעותי, עקב הקטנת הצורך בהכשרת רופאים נוספים והקטנת נטל עלויות תשלום שכר. לעניין זה יש לציין, כי פסק הבוררות שבין ההסתדרות הרפואית בישראל ובין המעסיקים אשר ניתן ביום 26.11.08 העלה כאופן ניכר את נטל תשלומי השכר לרופאים במערכת הבריאות בשל תוספת שכר לרופאים בשיעור של 24.2%. עוד יצוין בהיבט זה, כי עלות הכשרה של 100 רופאים נאמדת בכ-20 מיליון ש"ח. ביצוע השינוי המוצע יאפשר לווסת את מספר הרופאים הנדרש לשם הבטחת רמת טיפול נאותה במערכת, תוך חיסכון תקציבי כאמור.

השפעת ההצעה על מצבת כוח האדם
אין.

החלטות קודמות של הממשלה בנושא
אין

העברת האחריות לטיפול רפואי בנפגעי תאונות הדרכים לקופות החולים

מחליטים
1.	לבצע את תיקוני החקיקה הנדרשים לצורך יישום העקרונות המפורטים להלן:
א.	האחריות הביטוחית למתן שירותים רפואיים הנכללים בסל השירותים והתרופות לפי חוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ"ד-1994 (להלן – חוק ביטוח בריאות), בשל נזקי גוף לנפגעי תאונות דרכים, תועבר מחברות הביטוח לקופות החולים.
ב.	חברות הביטוח ימשיכו להיות אחראיות כלפי המבוטחים לגבי יתר השירותים הרפואיים שלא נכללים בסל השירותים והתרופות של קופות החולים, לפי חוק ביטוח כריאות, וזאת במסגרת השירותים לפי חוק פיצויים לנפגעי תאונות דרכים, התשל"ה-1975 (להלן – חוק הפיצויים) ופקודת ביטוח רכב מנועי.
ג.	לקבוע כי התיקונים האמורים בסעיף זה יחלו ביחס לנזקי גוף לנפגעי תאומות דרכים שמועדם החל ביום 1 בינואר 2010.
ד.	לקבוע הוראות שלפיהן כל חברת ביטוח תעביר לקרן שהוקמה לפי סעיף 10 לחוק הפיצויים (להלן – קרנית), בכל שנה, סכום השווה ליחס שבין סך הגבייה של חברת הביטוח מפרמיות ביטוח חובה בשנה הקודמת לבין סך הגבייה של כלל חברות הביטוח מפרמיות ביטוח חובה בשנה האמורה, כשהוא מוכפל בעלות אספקת השירותים כאמור בסעיף 2. קרנית תעביר את הסכום האמור למוסד לביטוח לאומי מיד לאחר קבלתם אצלה.
ה.	המוסד לביטוח לאומי יחלק את סך התשלומים שהעבירה קרנית לפי פסקה ד' בין קופות החולים לפי חלקה של כל קופה במקורות המימון בהתאם להוראת סעיף 17 לחוק ביטוח בריאות.
2.	לעדכן ביום 1.1.2010 את בסיס עלות סל שירותי הבריאות לקופות החולים בסכום המבטא את עלות השירותים המועברים לאחריות קופות החולים (להלן – עלות אספקת השירותים) כפי שייקבע בידי שר הבריאות ושר האוצר תוך 60 ימים ממועד אישור תיקון החקיקה המוצע כאמור בסעיף 1. עלות אספקת השירותים תעודכן מדי שנה לפי מדד יוקר הבריאות בתוספת שיעור עדכון הסל לקופות בשל השינויים הדמוגראפיים שחלו באוכלוסייה לפי סעיף 9(ב)(3) לחוק ביטוח בריאות.	
3.	לתקן את הוראות פרק ה' לחוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2002) התשס"ב-2002, שעניינו התחשבנות בין קופות החולים לבין בתי החולים הציבוריים בעד שירותי האשפוז, לצורך ביצוע התאמות הנדרשות ליישום החלטה זו.

דברי הסבר
רקע כללי נתונים כלכליים ותקציב

האחריות לטיפול בנפגעי תאונות דרכים מוטלת על חברות הביטוח המבטחות את נפגעי תאונות הדרכים מכוח ביטוח החובה לכלי הרכב, ועל כן אינו כלול במסגרת אחריותן של קופות החולים בהתאם לחוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ"ד-1994 (להלן – חוק ביטוח בריאות ממלכתי). האחריות לטיפול הרפואי בנפגעים מוטלת על חברות הביטוח, וזאת בהתאם לחוק פיצויים לנפגעי תאונות דרכים, החשל"ה-1975. בפועל, מתקשרות חברות הביטוח עם ספקי שירותי הבריאות, בעיקר עם קופות החולים ובתי החולים, לשם הענקת טיפול רפואי לנפגעים. כמו כן, לקופת החולים אשר נתנה למבוטח טיפול רפואי הנובע מתאונת דרכים קמה זכות חזרה כלפי מבטחו, וזאת מכוח סעיף 22 לחוק ביטוח בריאות ממלכתי. בפועל, קשה לעתים להבחין בין סוגי הנפגעים וחלק מהנפגעים נהנים מתשלומים כפולים עבור טיפולים רפואיים הניתנים להם במקביל מכוח חוק ביטוח בריאות ממלכתי, בעיקר בכל הנוגע לפיצוי בגין טיפולים רפואיים עתידיים.
השיטה הנהוגה כיום, לפיה חברות הביטוח נדרשות להתחשבן עם בתי החולים לגבי טיפולים שנתנו למבוטחים, ושבה קופות החולים תובעות במקביל השבה מחברות הביטוח, כרוכה בהוצאות מנהליות כבדות. קופות החולים ובתי החולים נאלצים להקים מערך התחשבנות מול חברות הביטוח, לפתח מערכות מחשוב, לשם ייעול תהליכי איתור הנפגעים, מעקב אחרי מצבם הרפואי וייחוסו לתאונה לשם מיצוי התהליך הארוך של משא ומתן עם חברות הביטוח, ובמקרים רבים אף לנהל התדיינות משפטית עימן. היעדר השקעה במערך כזה גורמת לקופות החולים הפסדים כבדים בגין הטיפול בנפגעים אלו ללא כיסוי כספי. כיום משקיעות קופות החולים סכום של כ-40 מליון ש"ח בשנה במערכי הבקרה האמורים, וזאת על חשבון המשאבים המיועדים למתן שירותי הבריאות לתושבי ישראל.
מצד חברות הביטוח, כרוך מתן הטיפול הרפואי בתפעול של מערך בקרת שירותים מול ספקים של שירותי הבריאות ושל מערך התחשבנות מול קופות החולים, וגם כאן – לניהול התדיינויות משפטיות עם קופות החולים. 
מצד הנפגעים – קיומה של מערכת בירוקרטיה מסורבלת גורמת לכך שלעתים נפגע נדרש להתרוצץ בין קופת החולים לבין חברת הביטוח להסדרת ההתחייבות לתשלום לספק השירותים (למשל: בית החולים), בלא שיש לו עניין אמיתי בשאלת החבות לבד מרצונו לקבל את הטיפול באופן יעיל ומהיר, וללא מעמסה בירוקרטית. 
על כן, מוצע להעביר את האחריות למתן טיפול רפואי לנפגעי תאונות דרכים לאחריות קופות החולים במסגרת התוספת השנייה לחוק ביטוח בריאות ממלכתי על בסיס העקרונות המפורטים בהצעת החוק הממשלתית ובשינויים המפורטים בגוף ההחלטה. לשם מימון העכרת האחריות, יעבירו חברות הביטוח את עלות אספקת השירות לקרנית, שתעביר את הסכומים האמורים למוסד לביטוח לאומי. הסכום כאמור יוקצה לקופות החולים על ידי המוסד לביטוח לאומי בהתאם לחלקה של כל קופה במקורות המימון כהתאם לסעיף 17 לחוק ביטוח בריאות.

השפעת ההצעה על מצבת כח האדם
אין

החלטות ממשלה קודמות
החלטה ממשלה מס' 2202 מיום 12 באוגוסט 2008	

הסדרת המבנה התאגידי בקופות החולים

מחליטים
לתקן את חוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ"ד-1994 כאמור בסעיפים 16 ו-17 להצעת חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנה הכספים 2008), התשס"ח-2007, לעניין המבנה התאגידי של קופות החולים, בשינויים הבאים:
1.	הרכב מועצת קופת חולים ואופן בחירת חבריה ייקבעו בתקנונה כך שכל חברי המועצה ייבחרו כידי ועדה ציבורית, כהגדרתה בהצעת החוק (להלן הוועדה הציבורית).
2.	חברי דירקטוריון קופת חולים ייבחרו על ידי המועצה, ברוב חבריה, מתוך רשימה בלתי תלויה שתוגש לה על ידי הוועדה הציבורית.
3.	תקנון הקופה יאושר בידי שר הבריאות בהתייעצות עם שר האוצר.

דברי הסבר
רקע כללי נתונים כלכליים ותקציב

חוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ"ד-1994 (להלן – החוק) הטיל על קופות החולים את האחריות למתן שירותי בריאות לכלל תושבי ישראל במסגרת מקורות המימון המועברים להן מהמקורות המוניים בסעיף 13 לחוק. במסגרת זו, ניתן לקופות החולים שיקול הדעת לקביעת השימושים בכספים המועברים להן, בהיקף של כ-25 מיליארד ש"ח.
קופות החולים שהיו קיימות ערב תחילתו של חוק ביטוח בריאות ממלכתי, הוכרו מכוחו מבלי שנדרשו להתאמת המבנה הארגוני שלהן כתוצאה מתחולת החוק. בפועל, לחלק מן הקופות יש מבנים ארגוניים משפטים מסורבלים, ללא קביעה ברורה של חלוקת הסמכות והאחריות בין הגופים הניהוליים השונים. המבנה המשפטי של קופות החולים אינו מתאים להיקף הפעילות שלהן על פי החוק, ולאופי הציבורי של פעילותן על פיו. 
אשר על כן, מוצע לאמץ את נוסח הצעת החוק שנכללה בטיוטת חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2008), התשס"ח-2007. ההצעה פוצלה מחוק ההסדרים והונחה בפני ועדת העבודה הרווחה והבריאות של הכנסת, מבלי שנדונה.
בהצעת החוק נקבעו הסדרים בסיסיים אחידים לעניין המבנה התאגידי של קופות החולים תוך פירוט תחומי האחריות והסמכויות של מועצת הקופה והדירקטוריון, וקביעת כללי כשירות וכללי פסילת כהונה של חברי הגופים האמורים, והכל להבטחת ניהול מקצועי וייצוג ציבורי הולם. כמו כן, הוצע לקבוע את אחריות דירקטורים בקופה בדומה לחובת האמון והזהירות של דירקטורים בחברה. כן הוצע לבצע שינויים בהצעת החוק הממשלתית בנוגע להרכב מועצת קופת חולים ואופן בחירת חבריה כמפורט בהצעת ההחלטה.
בנוסף, מוצע לקבוע כי כל חברי מועצת קופת החולים ייבחרו בידי ועדה ציבורית עצמאית ובלתי תלויה. המועצה תרכיב את רשימת המועמדים לכהן כחברי הדירקטוריון של הקופה, מתוך רשימה כלתי תלויה שתוגש לה על ידי הוועדה הציבורית, וזאת בשונה מהאמור לעניין זה בהצעה החוק המקורית. זאת, לנוכח תפקידה של הקופה כגוף רפואי ציבורי בלתי תלוי הפועל לפי חוק ביטוח בריאות ממלכתי המנהל כספי ציבור בהיקפים משמעותיים. במו כן, מוצע לקבוע כי תקנון הקופה יאושר בידי שר הבריאות בהתייעצות עם שר האוצר.

ההיבט המשפטי
תיקון חוק ביטוח בריאות ממלכתי התשנ"ד-1994 .
השפעת ההצעה על מצבת כוח האדם
אין

 החלטות קודמות של הממשלה בנושא
החלטה מס' 469 מיום 12.6.06.
החלטה מס' 801 מיום 16.9.03.

שיפור מערך הרגולציה במערכת הבריאות

מחליטים

1.	להנחות את גורמי המקצוע במשרד הבריאות לפנות לגורמים הנוגעים לעניין לשם קבלת עמדתם בכתב, תוך 30 ימים ממועד הפנייה כאמור, בעניין תיקון תקנות הרופאים (אישור תואר מומחה ובחינות), התשל"ג-1973, כך שייקבעו בתקנות האמורות הוראות בנוגע לריכוז הסמכות לעניין בקשה להתמחות, התמחות והכרה במוסד להתמחות בידי ועדה מייעצת שתוקם על ידי המנהל הכללי של משרד הבריאות מקרב עובדי משרדו, במקום המועצה כהגדרתה בתקנות. שר הבריאות רשאי להניח על סדר יומה של ועדת השרים לענייני חברה וכלכלה, תוך 60 ימים ממועד קבלת החלטה זו, בקשה לדיון שעניינו שינוי העקרונות המפורטים בסעיף זה, אם הגיע למסקנה לאחר עיון בעמדות הגורמים כאמור כי יש לבצע את השינוי האמור.
2.	להנחות את ועדת שירות המדינה לגבש את המלצותיה לעניין האפשרות למתן פטור ממכרז לבחירתו של מנהל בית חולים ממשלתי שימונה לתפקידו לראשונה החל ביום 1 בינואר 2010, ולעניין מינויו לאחר בחינת המלצותיה של ועדת איתור. בנוסף, ועדת שירות המדינה תדון באפשרות הגבלת תקופות הכהונה של מנהלי בתי החולים לתקופה או לתקופות קצובות, וזאת בהתאם לעמידה ביעדים ניהוליים שייקבעו. ועדת שירות המדינה תגבש את המלצותיה תוך 30 ימים, ותגישן לועדת השרים לענייני חברה וכלכלה, אשר תדון בהמלצות ועדת השירות ותקבל החלטה בעניין זה. ועדת שירות המדינה תבחן עמדות בכתב שיוגשו בידי גורמים המעוניינים בכך לעניין סעיף זה. 
3.	להנחות את ועדת שירות המדינה לתקן את כללי שירות המדינה (מינויים) (מכרזים, בחינות ומבחנים), התשכ"א-1961, כך שלהרכב ועדת הבוחנים למשרות רופאים בתפקידי מנהלי יחידות, מנהלי מחלקות וסגני מנהל של בתי חולים יצורפו שני נציגי ציבור מתחום הניהול וכעלי רקע בכלכלה שייקבעו בהסכמה בין מנכ"ל משרד הבריאות ונציב שירות המדינה. ועדת שירות המדינה תבחן עמדות בכתב שיוגשו בידי גורמים המעוניינים בכך לעניין סעיף זה, ובמידת הצורך –  תהיה רשאית הוועדה להביא עניין זה לדיון נוסף בפני ועדת השרים לענייני חברה וכלכלה.

דברי הסבר
רקע כללי נתונים כלכליים ותקציב

1.	משרד הבריאות הוא הרגולאטור הרואה את התמונה בכללותה ובשל כך מן הראוי כי הסמכויות הנוגעות להסדרת הנושאים בעלי השלכות המשפיעים על תפקוד המערכת ירוכזו בידיו, ובכלל זה קביעת מספר מקומות ההתמחות בכל אחת מההתמחויות הרפואיות, עניין בעל השלכות משמעותיות על תפקודה של המערכת והקצאת המשאבים בה באופן יעיל.
עם זאת, כיום המועצה המדעית של ההסתדרות הרפואית בישראל היא הגוף שמוסמך להמליץ על מוסדות התמחות מוכרים ובכך לקבוע את פוטנציאל ההתמחות לאשר את ההתמחויות השונות וליתן אישור למתן תואר מומחה ובכך לקבוע את כמות המתמחים והמומחים בפועל בכל מקצוע.
אשר על כן, מוצע לתקן את תקנות הרופאים (אישור תואר מומחה ובחינות), התשל"ג-1973 באופן שייקבע בהן כי הסמכות לעניין בקשה להתמחות, התמחות והכרה במוסד להתמחות ירוכזו בידי ועדה מייעצת שתוקם בידי המנהל הכללי של משרד הבריאות מקרב עובדי משרדו חלף המועצה, כהגדרתה בתקנות.
2.	מנהלי בתי החולים הממשלתיים וסגניהם אחראים לניהולה של מערכת מורכבת ובעלת מחזור כספי שנתי של למעלה מ-6 מיליארד ש"ח בשנה. כיום, מנהל בית החולים נבחר לתפקידו לתקופת זמן בלתי מוגבלת, וכהונתו אינה תלויה כתוצאות ניהול בית החולים ובעמידה ביעדים שנקבעו לבית החולים.
על כן, מוצע להנחות את ועדת שירות המדינה לגבש את המלצותיה לעניין האפשרות למתן פטור ממכרז לבחירתו של מנהל בית חולים ממשלתי שימונה לתפקידו לראשונה החל ביום 1 בינואר 2010, ולעניין מינויו לאחר בחינת המלצותיה של ועדת איתור. בנוסף, ועדת שירות המדינה תדון באפשרות הגבלת תקופות הכהונה של מנהלי בתי החולים לתקופה או לתקופות קצובות, וזאת בהתאם לעמידה ביעדים ניהוליים שייקבעו.
3.	לאור מורכבות עבודת הניהול בבתי החולים, מוצע לקבוע כי להרכב ועדת הבוחנים למשרות רופאים בתפקידי מנהלי יחידות, מנהלי מחלקות וסגני מנהל של בתי חולים יצורפו שני נציגי ציבור מתחום הניהול ובעלי רקע בכלכלה שייקבעו כהסכמה בין מנכ"ל משרד הבריאות ונציב שירות המדינה.

ההיבט המשפטי
תיקון חקיקת משנה ונהלים בהתאם לאמור בהצעת ההחלטה

השפעת ההצעה על מצבת כוח האדם
אין

החלטות קודמות של הממשלה בנושא
אין

ייעול הליך רישום תרופות הדשות

מחליטים
1.	לתקן את תקנות הרוקחים (תכשירים), תשמ"ו-1986 (להלן – תקנות), באופן שייקבע בה כי רישום תכשיר בפנקס התכשירים ייעשה תוך 270 ימים ממועד הגשת הבקשה לרישום, אלא אם נתן המנהל הודעה מנומקת בכתב בתוך התקופה האמורה על סירובו לרשום את התכשיר כאמור.

2.	לתקן את תקנות הרוקחים (תכשירים), תשמ"ו-1986, ולקבוע כי תקופת זמן הרישום הראשון תעמוד על 5 שנים וחידוש הרישום יהיה לתקופה שלא תפחת מ-10 שנים, אלא אם קבע המנהל אחרת.

דברי הסבר
רקע כללי נתונים כלכליים ותקציב

על מנת לזרז את הליך רישומם של תכשירים חדשים, במטרה לאפשר את כניסתה המהירה לשוק, לשימוש החולים, מוצע לתקן את פקודת הרוקחים כך שהחלטת המנהל בנוגע לרישום תכשיר חדש בפוקס תינתן תוך 6 חודשים. כן מוצע לקבוע, כי תקופת חידוש הרישום תעמוד על 10 שנים במקום 5 שנים.

ההיבט המשפטי
תיקון תקנות הרוקחים (תכשירים). תשמ"ו-1986

החלטות קודמות של הממשלה בנושא
החלטת ממשלה מס' 2576 מיום 21 בספטמבר 2004, שעוגנה בחוק ההסדרים לשנת 2005.