י"ט באדר התשס"ט
	15 במרץ 2009
	תק. 5940-2009
רווחה

הגדלת קצבאות הילדים ומיקודן

מחליטים

בהמשך להסכם הקואליציוני שנחתם בין סיעת הליכוד לבין סיעת ש"ס ביום 23 במרס 2009, וההסכם הקואליציוני שנחתם בין סיעת הליכוד לבין סיעת יהדות התורה ביום 1 באפריל 2009, לתקן את חוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ"ה-1995 (להלן – חוק הביטוח הלאומי), באופן שיקבע בו כדלקמן:

1.	קצבת הילדים המשולמת בעד הילד השני, הילד השלישי והילד הרביעי תעמוד במועדים הבאים על הסכומים המפורטים להלן:

א.	קצבת הילדים המשתלמת בעד הילד השני תעמוד על הסכומים הבאים:
1)	החל ביום 1 ביולי 2010 ועד ליום 30 ביוני 2011 – קצבה בסכום של 195 ש"ח לחודש;
2)	החל ביום 1 ביולי 2011 ועד ליום 31 במרס 2012 – קצבה בסכום של 252 ש"ח לחודש;
3)	החל ביום 1 באפריל 2012 ועד ליום 31 בדצמבר 2012 – קצבה בסכום של 259 ש"ח לחודש.

ב.	קצבת הילדים המשתלמת כעד הילד השלישי תעמוד על הסכומים הבאים:
1)	החל ביום 1 באוגוסט 2009 ועד ליום 30 ביוני 2010 – קצבה בסכום של 219 ש"ח לחודש;
2)	החל ביום 1 ביולי 2010 ועד ליום 31 במרס 2012 – קצבה בסכום של 252 ש"ח לחודש;
3)	החל ביום 1 כאפריל 2012 ועד ליום 31 בדצמבר 2012 – קצבה בסכום של 259 ש"ח לחודש.

ג.	קצבת הילדים המשתלמת בעד הילד הרביעי תעמוד על הסכומים הבאים:
1)	החל ביום 1 באוגוסט 2009 ועד ליום 31 במרס 2012 – קצבה בסכום של 252 ש"ח לחודש;
2)	החל ביום 1 באפריל 2012 ועד ליום 31 בדצמבר 2012 – קצבה בסכום של 259 ש"ח לחודש.

ד.	ביום 1 בינואר 2013 ישובו להתעדכן הסכומים המפורטים בסעיפים קטנים (א) - (ג) בשיעור בו יתעדכנו באותו מועד יתר קצבאות הילדים, בהתאם למנגנון ההצמדה הקבוע היום לפי חוק הביטוח הלאומי.
ה.	לגבי ילד שנולד לפני ה-1 ביוני 2003 והוא הילד השלישי ואילך שבמניין ילדיו של ההורה, תהיה קצבת הילדים שמשתלמת בעדו בסכום שהשתלם לו ערב החלטה זו או בסכום האמור בהחלטה זו, לפי הגבוה מביניהם.

2.	לתקן את חוק הביטוח הלאומי, כך שייקבע בו כי מבוטח שיש לו ילדים, ממספר נשים, שלגביהם לא חלות הוראות סעיף 68(ב) לחוק הביטוח הלאומי, , יבואו הילדים במניין האב ולא במניין כל אחת מהנשים בנפרד.

3. 	לתקן אח פרק ד' לחיק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ"ה-1995 (להלן – חוק הביטוח הלאומי), שעניינו ביטוח ילדים, ולקבוע בו כי הורה מבוטח יהיה זכאי לקצבת ילדים חודשית, אלא אם כן התקיים אחד מאלה:
א.	הילד הוצא מחסותו של ההורה בהתאם להחלטת בית משפט שניתנה לפי סעיף 3(4) לחוק הנוער (טיפול והשגחה), התש"ך-1960 (להלן – חוק הנוער);
ב.	הילד, שחוק לימוד חובה התש"ט-1949 (להלן – חוק לימוד חובה) חל לגביו, אינו לומד באופן סדיר במוסך חינוך, כהגדרתו בחוק לימוד חובה (להלן – מוסר חינוך); לענייו זה, יראו בילד כמי שאינו לומד באופן סדיר במוסר חינוך, אם הילד נרשם למוסד חינוך, אך נעדר ממנו לתקופה של למעלה מ-50 ימי לימודים בשנת לימודים אחת, ללא אישור רפואי;
ג.	הילד אינו רשום למוסד חינוך;
ד.	הילד לא קיבל את החיסונים הנדרשים לגילו, בהתאם לתוכנית החיסונים המתפרסמת על ידי משרד הבריאות, בהתחשב במצבו הבריאותי של הילד בהתאם להנחיות משרד הבריאות לעניין זה.

4.	מועד תהילת שלילת הזכאות לקצבת ילדים, כאמור בסעיף 3 להחלטה זו, יהיה כדלקמן:
א.	שלילת הקצבה המשתלמת בעד ילד אשר הוצא מחסותו של ההורה בהחלטת בית משפט לפי חוק הנוער תחל בחודש שלאחר הוצאת הילד מחסות הוריו;
ב.	שלילת הקצבה המשתלמת בעד ילד שאינו לומד באופן סדיר במוסד חינוך תחל לאחר רבעון אחד שבו הילד לא למד באופן סדיר במוסד חינוך;
ג.	שלילת הקצבה המשתלמת בעד ילד שאינו רשום למוסד חינוך תחל עם קבלת המידע בדבר אי רישומו של הילד ממשרד החינוך;
ד.	שלילת הקצבה המשתלמת בעד ילד שלא קיבל את החיסונים הנדרשים לגילו, בהתאם לתוכנית החיסונים המתפרסמת על ידי משרד הבריאות, בהתחשב במצבו הבריאותי של הילד בהתאם להנחיות משרד הבריאום לעניין זה, תחל לאחר שמלאו לילד שנתיים וחצי.

5.	חל שינוי במצבו של הילד כמפורט להלן, ישוב ההורה להיות זכאי לקצבת ילדים:
א.	הילד חזר לחסות הוריו על פי החלטת בית משפט;
ב.	הילד נרשם למוסד חינוך ונכח בו לתקופה של 30 ימי לימודים לפחות מתוך 35 ימי לימודים רצופים, אלא אם כן ניתן לילד אישור רפואי על היעדרותו;
ג.	הילד קיבל את החיסונים הנדרשים לגילו בהתחשב במצבו הבריאותי, בהתאם לתוכנית החיסונים המתפרסמת על ידי משרד הבריאות.

6.	התניית תשלום קצבת הילדים, למי שאינו זכאי לקצבה כאמור בסעיף 4 להחלטה זו, תיעשה על ידי המוסד לביטוח לאומי החל במועדים הבאים:
א.	לגבי ילד אשר הוצא מחסותו של ההורה בהתאם להחלטת בית משפט שניתנה לפי סעיף
3(4) לחוק הנוער, תשלל הזכאות לקצבת ילדים החל ביום 1 בינואר 2010;
ב.	לגבי ילד אשר נרשם למוסד חינוך, אך אינו לומד בו באופן סדיר, החל ביום 1 בינואר 2011;
ג.	לגבי ילד שאינו רשום למוסד חינוך, החל ביום 1 בינואר 2010;
ד.	לגבי ילד שלא קיבל את החיסונים הנדרשים לגילו, בהתאם לתוכנית החיסונים המתפרסמת על ידי משרד הבריאות, החל ביום 1 בינואר 2011.

7.	לצורך ישום סעיפים 4 ו-5 להחלטה, להורות למשרדי החינוך, הבריאות והרווחה והשירותים החברתיים, להעביר למוסד את המידע הנחוץ המצוי ברשותם לשם ביצוע התניית קצבת הילדים, וזאת באמצעות מסר אלקטרוני, כהגדרתו בחוק חתימה אלקטרונית, התשס"א-2001, כמפורט להלן:
א.	משרד הרווחה והשירותים החברתיים יעביר למוסד באחד בכל חודש את מספרי תעודות הזהות של הילדים אשר הוצאו מחסות הוריהם בהתאם להחלטת בית משפט שניתנה לפי סעיף 4(3) לחוק הנוער;
ב.	משרד החינוך יעביר למוסד אחת לחודש את מספרי תעודות הזהות של ילדים שאינם לומדים באופן סדיר במוסד חינוך;
ג.	משרד החינוך יעביר למוסד אחת לחודש את מספרי תעודות הזהות של ילדים שאינם רשומים למוסד חינוך;
ד.	משרד הבריאות יעביר למוסד אחת לרבעון את מספרי תעודות הזהות של ילדים אשר לא קיבלו חיסונים הנדרשים לגילם בהתחשב במצבכם הבריאותי.

8.	להורות למשרד החינוך להקים מערכת ממוחשבת למעקב אחר נוכחות תלמידים במוסד חינוך במהלך שנת הלימודים, לא יאוחר מיום 1 בינואר 2011. מערכת זו תעודכן ביום הלימודים הראשון של כל חודש באחריות מנהלי המוסדות החינוכיים.

9.	להורות למשרד הבריאות להקים מערכת ממוחשבת למעקב אחר החיסונים הניתנים לילדים בתחנות טיפות החלב וקופות החולים, לא יאוחר מיום 1 בינואר 2011.

10.	להטיל על צוות בראשות המנהלת הכללית של המוסד לביטוח הלאומי ובהשתתפות נציג מאגף תקציבים במשרד האוצר, נציג משרד החינוך, נציג משרד הבריאות ונציג משרד הרווחה לדווח אחת לשישה חודשים לקבינט החברתי כלכלי אודות יישום ההחלטה.

דברי הסבר
רקע כללי נתונים כלכליים ותקציב
במסגרת ההסכמים הקואליציוניים שנחתמו בין סיעת הליכוד לבין סיעות ש"ס ויהדות התורה, הוחלט על שינויים בקצבאות הילדים לפיהן תינתן תוספת לקצבאות האמורות בעלות שלא תעלה על 1,400 מיליון ש"ח בהבשלה מלאה.
לפיכך, מוצע לתקן את חוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ"ה-1995 (להלן – חוק הביטוח הלאומי), כך שקצבאות הילדים המשתלמות בעד הילד השני, השלישי והרביעי במשפחה יעמדו על הסכומים הנומינליים המפורטים בהחלטה זו ובהתאם למועדים האמורים בה.
החל ביום 1 בינואר 2013 ישובו להתעדכן בהתאם למנגנון ההצמדה הקבוע כיום בחוק הביטוח הלאומי (שיעור עליית המדד שפורסם לפני 1 בינואר 2013 לעומת ה-1 בינואר 2012).

סעיף 69א לחוק הביטוח הלאומי קובע כי מבוטח אשר יש לו ילדים ממספר נשים, יבואו הילדים במניין כל אחת מהנשים בנפרד. לנוכח התוספות הצפויות להינתן לקצבאות הילדים עבור ילדים במיקום השני עד הרביעי במשפחה, מוצע לתקן את חוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ"ה-1995, כך שייקבע בו כי מבוטח שיש לו ילדים, ממספר נשים, וכולם נולדו לאחר 1 ביוני 2003, יבואו הילדים במניין האב ולא במניין כל אחת מהנשים בנפרד.
לפי התיקון המוצע, מבוטח שיש לו ילדים ממספר נשים, לא יהא זכאי לקבל את התוספת לקצבאות כאמור,  למעלה מפעם אחת. קידום הנושא במסגרת התוכנית הכלכלית נועדה למקד את התוספת שניתנה לקצבאות הילדים ולמנוע עיוותים וכפל תשלומים.

הזכות לקצבת ילדים מעוגנת כסעיף 66 לחוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב] התשמ"ה-1995 (להלן – חוק הביטוח הלאומי), אשד קובע כי הורה מבוטח זכאי לקצבת ילדים חודשית בעד כל ילד. מסעיף זה עולה כי הזכות לקצבת ילדים מוקנית להורה ולא לילדיו. זכות זו נובעת מנכונות המדינה לתמוך בתא המשפחתי ולסייע להורה בכלכלתו. מאחר שמדובר בקצבת ילדים הניתנת לשם תמיכה בתא המשפחתי ולסייע להורה בכלכלתו, מוצע להביא בחשבון בעת נתינתה של הקצבה גם שיקולים ערכיים הנוגעים לשלום הילד והציבור, ובכלל זה, השקעה בחינוך, צמצום הבערות והאבטלה, וכן שמירה על בריאות הציבור.

בהתאם לכך, מוצע לקבוע כי הורה יהיה זכאי לקצבת ילדים אלא אם כן התקיים אחד מאלה:

1.	הילד הוצא מחסותו של ההורה בהוראת בית משפט – כיום,  ישנם כ-3,150 ילדים אשר הוצאו מחסות הוריהם בעקבות החלטת בית משפט שניתנה לפי סעיף 3(4) לחוק הנוער (טיפול והשגחה) התש"ך-1960 (להלן – חוק הנוער).  הוצאת הילד מרשות הוריו למען טובתו ובריאותו של הילד, נעשית במקרים קיצוניים של התעללות והזנחה מצד הורי הילד, ולאחר שנעשה ניסיון לטפל בבעיה במסגרת המשפחתית. החלטת בית משפט המורה על הוצאת הילד מחסות הוריו ניתנת לאחר שניתנה לצדדים הרלוונטיים הזדמנות לטעון טענותיהם ולהציע הצעותיהם ובהמלצת הגורמים המקצועיים של משרד הרווחה והשירותים החברתיים. כאשר הילד יוצא מחסות הוריו, הטיפול בו, לרבות הנטל הכלכלי הכרוך בכך, מוטל על רשויות הרווחה, אשר מעבירות את הילד למשפחה אומנת או לסידור חוץ ביתי באחד מהמוסדות הנתונים לפיקוח משרד הרווחה והשירותים החברתיים.
בהתאם לכך מוצע לקבוע כי במקרה שהילד הוצא מחסותו של הורהו תישלל קצבת הילדים החל בחודש שלאחר הוצאת הילד מחסות הוריו.

2.	חובת לימוד סדיר – חובת התלמיד ללמוד באופן סדיר במוסד חינוך מוטלת על הוריו, ואי מילויה של חובה זו הינה עבירה פלילית של ההורים לפי סעיף 4 לחוק לימוד חובה, התש"ט-1949 (להלן – חוק לימוד חובה). למרות זאת, כיום ישנם בישראל כ-30,000 ילדים בגילאי 6-18 אשר אינם רשומים ללימודים באחד ממוסדות החינוך המוכרים על ידי המדינה וזאת למרות קיומו של חינוך חינם כמשמעותו בחוק האמור. ברי, כי ילדים אלו הנמצאים מחוץ למסגרת חינוכית כלשהי, יתקשו בעתיד להשתלב באופן ראוי בחברה ולהתפרנס בכבוד, וגדולים סיכויהם להסתמך בעתיד על מערכות הרווחה של המדינה.
לפיכך,  מוצע לקבוע כי מי שלא היה נוכח באופן סדיר במסגרת לימודים תישלל קצבת הילדים המשתלמת בעדו לאחר תקופה של רבעון בו הילד לא נכח במוסד חינוך.
כמו כן מוצע לקבוע כי מי שלא היה רשום למוסד חינוך תישלל קצבת הילדים לאחר קבלת המידע בדבר אי רישומו של הילד ממשרד החינוך.

3.	מתן חיסונים – לפי נתוני משרד הבריאות, כ-2,500 ילדים בכל שנתון אינם זוכים למעקב רפואי הולם ולקבלת חיסונים.  תקופת חייו הראשונה של תינוק הנה הכרחית לבריאותו ולהתפתחותו המוטורית, הנפשית, השכלית והחברתית התקינה. ביצוע מעקב רפואי צמוד לילד מאפשר איתור וטיפול מוקדם של מחלות וליקויים העלולים להביא לקשיי תפקוד, ואף למוות של התינוק בטרם עת. כמו כן, מתן חיסונים לפעוטות שומר הן על בריאותו של הפעוט והן על בריאות הציבור כאשר הוא מונע תחלואה ומגיפות. ראיה לחשיבות החיסונים ניתן היה לראות במהלך שנת 2008, מאשר מספר אנשים בחרו שלא להתחסן נגד מחלת החצבת וכתוצאה מכך התפרצה המחלה והביאה לכך שעשרות ילדים לקו במחלה הקשה.
לפיכך, מוצע לקבוע כי ילד אשר לא קיבל את החיסונים הנדרשים לגילו ומצבו הבריאותי, בהתאם לתוכנית החיסונים המתפרסמת על ידי משרד הבריאות תישלל הקצבה המשתלמת בעדו וזאת לאחר שמלאו לילד שנתיים וחצי, והוא עדיין לא קיבל את החיסונים הנדרשים.

עוד מוצע לקבוע כי לצורך יישום ההחלטה יעבירו משרדי החינוך, הבריאות והרווחה והשירותים החברתיים, למוסד את המידע המצוי ברשותם הנחוץ לביצוע ההחלטה, כמפורט בהחלטה זו.

כמו-כן מוצע להקים צוות בראשות המנהלת הכללית של המוסד לביטוח הלאומי ובהשתתפות משרד האוצר, משרד החינוך, משרד הבריאות ומשרד הרווחה אשר ידווח לקבינט החברתי-כלכלי, אחת לשישה חודשים, אודות ביצוע ההחלטה. 

בהתאם לאמור לעיל, מוצע בזאת להתנות את מתן קצבת הילדים, בתנאים אשר נועדו להבטיח את עתידו הכלכלי והבריאותי של הילד. קידום הנושא במסגרת התוכנית הכלכלית יביא לעידוד משפחות לשימוש בקצבאות הילדים לטובת עתידו החינוכי והבריאותי של הילד ובכך לשיפור כח העבודה במשק בטווח הארוך. 

השפעת ההצעה על מצבת כוח האדם
אין השפעה על מצבת כוח האדם.

ההיבט המשפטי
תיקון חוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ"ה-1995, ותיקוני חקיקה נוספים, ככל שיידרשו.

מניעת הונאות במוסד לביטוח לאומי

מחליטים

לתקן את חוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ"ה-1995 (להלן – חוק הביטוח הלאומי), כך שניתן יהיה להטיל את הסנקציות הבאות על מי שהשיג גמלה שלא כדין:

1.	עיצום כספי:
א.	לאפשר הטלת עיצום כספי על מי שהשיג גמלה במרמה חרף ההליך הפלילי.
ב.	לקבוע כי הטלת העיצום הכספי לא תגרע מאחריותו הפלילית של מי שהשיג גמלה במרמה ומכל חבות לפי כל דין; הוגש כתב אישום יוחזר סכום העיצום הכספי שהוטל על מי שהשיג גמלה שבמרמה.
ג.	לקבוע כי על עיצום כספי יחולו הוראות אלה:
1)	העיצום הכספי יוטל על פי דרישה של כל אחד מהמפורטים להלן; דרישה כאמור תוצא לאחר שתינתו אפשרות למי שאליו נועדה, לטעון טענותיו בכתב;
2)	סכום העיצום הכספי שיוטל יהיה בסך של 100% מסך החוב; הטלת עיצום כספי עד סכום שלא יעלה על 50,000 ש"ח תיעשה על ידי מנהלי סניף אשר יוסמכו על ידי המנהלת הכללית של המוסד לביטוח לאומי; הטלת עיצום כספי מסכום של 50,000 ועד לסכום של 1,000,000 ש"ח תיעשה על ידי סגנית המנהלת הכללית גביה (גמלאות) של המוסד לביטוח לאומי; הטלת עיצום כספי בסכום של 1,000,000 ש"ח ומעלה תיעשה על ידי המנהלת הכללית של המוסד לביטוח לאומי.
3)	שר הרווחה והשירותים החברתיים (להלן – שר הרווחה) יהא רשאי לקבוע סוגי מקרים ונסיבות שבהם ניתן יהיה להטיל עיצום כספי נמוך מן הסכום האמור;
4)	העיצום הכספי ישולם בתוך 30 ימים מיום מסירת הדרישה לתשלום;
5)	ניתן לערער על דרישה לתשלום עיצום כספי בתוך 30 ימים מיום שנמסרה הדרישה לפני בית משפט לעניינים מינהליים; הגשת ערעור כאמור אין בה כדי לעכב תשלום עיצום כספי, אלא אם כן הורה בית המשפט אחרת; התקבל הערעור, יוחזר העיצום הכספי בתוספת הפרשי הצמדה וריבית לפי חוק פסיקת ריבית והצמדה, התשכ"א-1961 (להלן –  חוק פסיקת ריבית והצמדה), מיום תשלומו עד יום החזרתו.
6)	לא שולם עיצום כספי במועד, ייווספו עליו לתקופת הפיגור הפרשי הצמדה וריבית לפי חוק פסיקת ריבית והצמדה, עד תשלומו;
7)	על גבייתו של העיצום הכספי תחול פקודת המסים (גביה).
2.	לתקן את חוק הביטוח הלאומי, כך שייקבע בו כי מי שהשיג גמלה במרמה ישיב את הסכום שהשיג שלא כדין בתוספת ריבית פיגורים לפי חוק פסיקת ריבית והצמדה.
3.	לתקן את סעיף 327 לחוק הביטוח הלאומי. כך שייקבע בו כי יחולו הוראות אלה לגבי מי שתבע גמלה או קיבל גמלה והוא מסר מידע מטעה ביודעין או נמנע מלמסור מידע ביודעו שיש בכך להשפיע על זכותו לגמלה והמוסד החליט בשל כך לדחות את התביעה לגמלה או להפסיק את תשלום הגמלה, כולה או תלקה (להלן – תובע הגמלה):
א.	תבע תובע הגמלה גמלת קיום הוא לא יהא רשאי להגיש תביעה לגמלה כאמור בעד תקופה של 12 חודשים מהיום שבו הודע לו על החלטת המוסד, אלא אם כן שילם למוסד דמי טיפול בסך 5,000 שקלים חדשים; הוגשה תביעה חוזרת לגמלה כאמור בטרם חלפו 24 חודשים קלנדריים מהחודש שבו הודע לתובע הגמלה או למקבל הגמלה על החלטת המוסד, תופחת הגמלה המשתלמת בעד 12 החודשים הראשונים שלאחר הגשת התביעה החוזרת בשיעור של 50%; לעניין זה, "גמלת קיום" היא כל אחת מאלה: קצבה חודשית לפי פרק ט' לחוק הביטוח הלאומי, גמלה לפי חוק המזונות (הבטחת תשלום), התשל"ב-1972, וגמלה לפי חוק הבטחת הכנסה, התשמ"א-1980.
ב.	תבע תובע הגמלה גמלה שאינה גמלת קיום הוא לא יהא רשאי להגיש תביעה חוזרת לגמלה כאמור בעד תקופה של 12 חודשים מהיום שבו הודע לו על החלטת המוסד; הוגשה תביעה חוזרת לגמלה כאמור בטרם חלפו 24 חודשים קלנדריים מהחודש שבו הודע לתובע הגמלה או למקבל הגמלה על החלטת המוסד, תופחת הגמלה המשתלמת בעד 12 החודשים הראשונים שלאחר הגשת התביעה החוזרת בשיעור של 50%.
ג.	מי שהוטל עליו עיצום כספי לפי סעיף 1 לא יחולו לגביו הוראות סעיף 327 לפי התיקונים המוצעים בהחלטה זו.
4.	לתקן את סעיף 384 לחוק הביטוח הלאומי, כך שייקבע בו כי גוף ציבורי הוא גם כל אחד מן הגופים הבאים: תאגיד בנקאי ותאגיד עזר כהגדרתם בחוק הבנקאות (רישוי), התשמ"א-1981, מבטח וחברה מנהלת כהגדרתם בחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח), התשמ"א-1981.
5.	לתקן את סעיף 384א לחוק הביטוח הלאומי, כך שייקבעו סוגי המידע שיהיה רשאי המוסד לקבל ממס הכנסה ומס ערך מוסף וככלל זה מידע בדבר הכנסותיו מעבודה של המכוסח; מידע המצוי לגבי חשבונות הבנק של המבוטח; מידע בדבר חסכונות ולגבי נכסים פיננסיים – פיקדונות, חסכונות, קופות גמל, קרנות השתלמות, ניירות ערך והכנסות מדיבידנדים בחברות של בעלי שליטה; וכן מידע כדבר בעלות על נכסי נדל"ן והפקת רווח מהשכרתם. בנוסף, לקבוע כי מידע כאמור יתקבל באמצעות מסר אלקטרוני, כהגדרתו בחוק חתימה אלקטרונית, התשס"א-2001.
	כמו כן מוצע לקבוע כי שר הרווחה והשירותים החברתיים, בהסכמת שר המשפטים ובהתייעצות עם שר האוצר ובאישור ועדת העבודה, רווחה ובריאות של הכנסת יהיה רשאי לקבוע מידע נוסף שהמוסד יהיה רשאי לקבל.
6.	להסמיך תובעים מטעם המוסד על מנת שיוכלו לתבוע מקבלי גמלאות במרמה.

דברי הסבר
רקע כללי נתונים כלכליים ותקציב
בשנת 2008 הוצאות המוסד לביטוח לאומי (להלן – המוסד) עבור תשלומי גמלאות היו כ-50 מיליארד ש"ח. על פי הערכות של גורמי מקצוע בארץ, שיעור ההונאות עומד על לפחות 5% מסך תשלימי הגמלאות, כלומר כ-2.5 מיליארד ש"ח לשנה. לפיכך, מניעה של כרבע מהיקף ההונאות השנתי יכולה להביא לחיסכון של כ-625 מיליון ש"ח. לעניין זה, נציין כי מהשוואה בינלאומית שנערכה על ידי ממשלת אנגליה בין שמונה מדינות במערב אירופה עולה כי שיעור ההונאות מסך תשלומי הגמלאות מגיע לכ-4%.

סיבה עיקרית לכך שתופעת הרמייה הינה רחפת היקף היא מחסור בכלי ענישה וסנקציות אפקטיביים אשר ייצרו הרתעה מספקת כנגד מעשי מרמה בגמלאות. הסנקציות הקיימות כיום אינן יוצרות הרתעה מספקת או שיישומן כרוך בהעמדה לדין והן אינן מיושמות בשל תהליך ארוך ומסורבל המחויב לשם הפעלתן.

סיבה נוספת לשיעור הרמייה הגבוה היא היעדר נתונים מספקים בדבר מבוטחים לצורך בחינת זכאותם לגמלאות השונות. שכן, חלק מהגמלאות מותנות במבחני הכנסה אשר מתבצעים דה פקטו על סמך הצהרות התובעים בלבד ומספר מסמכים מצומצם אותם נדרש התובע להמציא. כיום, למוסד יש יכולת מוגבלת ביותר לבדוק את הנתונים שהוגשו הינם מלאים ומהימנים. הסיבה לכך נעוצה בהיעדר יכולת של המוסד להצליב מידע אודות הכנסות התובעים בין המוסד לביטול לאומי לגופים אחרים כגון: רשות המיסים, בנקים וחברות ביטוח. 

על מנת להתמודד עם תופעת המרמה בגמלאות מוצע לתקן את חוק הביטוח הלאומי כך שיקבעו בו סנקציות אפקטיביות על מי שהשיג גמלה שלא כדין, וזאת על מנת ליצור הרתעה הולמת ולצמצם את שיעור הרמייה. להלן נפרט את הסנקציות המוצעות.

העיצום הכספי הנו אמצעי אכיפתי יעיל ומהיר והוא עשוי לשמש הרתעה ולהביא להקטנת השכיחות של קבלת גמלה במרמה. הטלת העיצום הכספי לא תגרע מאחריותו הפלילית של מי שהשיג גמלה במרמה בשל ההפרה ומכל חבות לפי כל דין. סכום העיצום הכספי יהיה בסך של 100% מסך התשלום שהושג במרמה. אולם, שר הרווחה והשירותים החברתיים, כהסכמת שר המשפטים, יהא רשאי לקבוע סוגי מקרים ונסיבות בהם יהיה רשאי פקיד התביעות להטיל עיצום כספי בסכום נמוך מן הסכום האמור. העיצום הכספי יוטל על פי דרישה של כל אחד מהמפורטים להלן – הטלת עיצום כספי עד סכום שלא יעלה על 50,000 ש"ח תיעשה על ידי מנהלי סניף, אשר יוסמכו על ידי המנהלת הכללית של המוסד לביטוח לאומי; הטלת עיצום כספי מסכום של 50,000 ועד לסכום של 1,000,000 ש"ח תיעשה על ידי סגנית המנהלת הכללית גביה (גמלאות) של המוסד לביטוח לאומי; הטלת עיצום כספי כסכום של 	1,000,000 ש"ח ומעלה תיעשה על ידי המנהלה הכללית של המוסד לביטוח לאומי. דרישה להטלת עיצום כספי תוצא לאחר שתינתן אפשרות למי שאליו נועדה, להשמיע את טענותיו, ויהיה ניתן לערער עליה לבית משפט לעניינים מנהליים, אשר יהא רשאי לעכב את התשלום.

בנוסף, מוצע לקבוע כי מי שהשיג גמלה שלא כדין ישיב את הסכום שקיבל במרמה בצירוף ריבית פיגורים לפי חוק פסיקת ריבית והצמדה.

עוד מוצע לחזק את החסמים הקיימים כיום על מי שהשיג גמלה במרמה לענין הגשת תביעות נוספות לגמלאות למוסד לביטוח לאומי. כך מוצע לקבוע כי מי שהשיג גמלה במרמה ובשל כך הפסיק המוסד לשלם גמלה או לדחות תביעתו לגמלה, והוא תובע גמלת קיום, לא יהא רשאי להגיש תביעה לגמלה כאמור בעד תקופה של 12 חודשים מהיום שבו הודע לו על החלטת המוסד, אלא אם כן שילם למוסד דמי טיפול בסך 5,000 שקלים חדשים. כמו כן מוצע לקבוע כי אם הוגשה תביעה חוזרת לגמלה כאמור בטרם חלפו 24 חודשים קלנדריים מהחודש שבו הודע לתובע הגמלה או למקבל הגמלה על החלטת המוסד, תופחת הגמלה המשתלמת בעד 12 החודשים הראשונים שלאחר הגשת התביעה החוזרת בשיעור של 50%.

לגבי מי שתובע גמלה שאינה גמלת קיום, מוצע לקבוע כי הוא לא יהא רשאי להגיש תביעה חוזרת לגמלה כאמור בעד תקופה של 12 חודשים מהיום שבו הודע לו על החלטת המוסד ואם הוגשה תביעה חוזרת לגמלה כאמור בטרם חלפו 24 חודשים קלנדריים תופחת הגמלה המשתלמת בעד 12 החודשים הראשנים שלאחר הגשת התביעה החוזרת בשיעור של 50%.

כמו כן מוצע לאפשר למוסד לביטוח לאומי לייעל את מבחני ההכנסות המופעלים על ידו וזאת באמצעות מתן אפשרות לקבל מידע בדבר הכנסות התובעים הן מבנקים, חברות ביטוח וחברות מנהלות. בנוסף, מוצע לקבוע בחוק את סוגי המידע שיהיה רשאי המוסד לקבל ממס הכנסה ומס ערך מוסף ובכלל זה מידע בדבר הכנסותיו מעבודה של המבוטח, מידע המצוי לגבי חשבונות הבנק של המבוטח; מידע כדבר חסכונות ולגבי נכסים פיננסיים – פיקדונות, חסכונות, קופות גמל, קופות השתלמות, ניירות ערך והכנסות מדיבידנדים בחברות של בעלי שליטה, וכן מידע בדבר בעלות על נכסי נדל"ן והפקת רווח מהשכרתם. שר הרווחה והשירותים החברתיים, בהסכמת שר המשפטים וכהתייעצות עם שר האוצר ובאישור ועדת עבודה, רווחה ובריאות של הכנסת יהיה רשאי לקבוע מידע נוסף שהמוסד יהיה רשאי לקבל.

על מנת לשפר את האכיפה הפלילית כנגד מקבלי גמלאות במרמה מוצע להסמיך תובעים מטעם המוסד לביטוח לאומי להגיש תביעות כנגד מי שהשיג גמלה שלא כדין.

מוצע לקדם החלטה זו במסגרת התוכנית הכלכלית, בייחוד לנוכח המשבר הכלכלי, בשל ההשלכות התקציביות המקרו כלכליות שיכולות לנבוע מטיפול אפקטיבי בבעיית הרמאות במוסד לביטוח לאומי ובשל הרצון למקד את הקצבאות בזכאים לכך.

השפעת ההצעה על מצבת כוח האדם
אין.

ההיבט המשפטי
תיקון חוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ"ה-1995, ותיקוני חקיקה נוספים, ככל שיידרשו.

החלטות קודמות של הממשלה בנושא
מס' 2249 מיום 12 באוגוסט 2007.
מס' 3991 מיום 20 באוגוסט 2008.

עידוד העסקת עובדים ישראלים בתחום הסיעוד

מחליטים

בהמשך להסכם בדבר תשלום גמלה לעידוד העסקת עובדים ישראלים בתחום הסיעוד (להלן – ההסכם), אשר נחתם בין ממשלת ישראל והמוסד לביטוח לאומי ביום 26 בפברואר 2009, לתקן את חוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ"ה-1995 (להלן – חוק הביטוח הלאומי), כך שתינתן תוספת של שעות סיעוד למי שזכאי לגמלת סיעוד, ובלבד שהוא מעסיק עובד ישראלי ואינו בעל היתר להעסקת עובד זר, או שאינו מממש היתר להעסקת עובד זר כמפורט להלן:
1.	לגבי מבוטח שמשתלמת לו גמלת סיעוד לפי סעיף 224(א)(1א) לחוק הביטוח הלאומי – תוספת של 3 שעות סיעוד שבועיות;
2.	לגבי מבוטח שמשתלמת לו גמלת סיעוד לפי סעיף 224(א)(2) לחוק הביטוח הלאומי – תוספת של 4 שעות סיעוד שבועיות.

דברי הסבר

רקע כללי נתונים כלכליים ותקציב

במסגרת תוכנית האצת המשק שהכין משרד האוצר על מנת להתמודד עם המשבר הכללי, נחתם הסכם בין ממשלת ישראל למוסד לביטוח לאומי בדבר תשלום גמלה לעידוד העסקת עובדים ישראלים בתחום הסיעוד (להלן – ההסכם)  , בעלות שנתית של כ-180 מיליון ש"ח.
כמסגרת ההסכם נקבעה תוספת של שלוש שעות סיעוד, למבוטח שמשתלמת לו גמלת סיעוד לפי סעיף 224(א)(1א) לחוק הביטוח הלאומי (לגמלת סיעוד ברמה הגבוהה), ותוספת של ארבע שעות סיעוד למבוטח שמשתלמת לו גמלת סיעוד לפי סעיף 224(א)(2) לחוק הביטוח הלאומי (גמלת סיעוד ברמה הגבוהה ביותר), ובלבד שהמבוטח מעסיק עובד ישראלי ואינו בעל היתר להעסקת עובד זר, או שאינו מממש היתר להעסקת עובד זר.
מוצע בזאת לבצע את תיקוני החקיקה הנדרשים על-מנת לעגן את האמור בהסכם בחוק הביטוח הלאומי. התוספת האמורה לגמלת הסיעוד תינתן לידי נותן שירותי הסיעוד ולא לידי הזכאי, ואולם זכאי לגמלת סיעוד שמשתלמת לו גמלה במסגרת התכנית הניסיונית, יקבל את התוספת האמורה לידיו.
התיקון המוצע צפוי להביא לתוספת של כ-2,000 משרות מלאות בתחום הסיעוד.

השפעת ההצעה על מצבת כוח האדם
אין.	
ההיבט המשפטי
תיקון חוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ"ה-1995
החלטות קודמות של הממשלה בנושא

הגדלת קצבאות הזקנה

מחליטים

1.	בהמשך להסכם הקואליציוני שנחתם בין סיעת הליכוד לבין סיעת העבודה ביום 30 במרס 2009, ובנוסף לתוספת לקצבאות הזקנה ולגמלת השאירים שנכללה בהצעת חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2009), החשס"ט-2008, לתקן את חוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ"ה-1995 (להלן – חוק הביטוח הלאומי), כך שתינתן תוספת לקצבת הזקנה וגמלת השאירים, זאת כמפורט להלן:
א.	החל ביום 1 באוגוסט 2009, תינתן תוספת של 68 ש"ח בממוצע לקצבה החודשית למבוטח שמלאו לו 80 שנים, כך שהעלות הכוללת של התוספת במונחים שנתיים לא תעלה על 150 מיליון ש"ח;
ב.	החל ביום 1 בינואר 2010, תינתן תוספת של 70 ש"ח בממוצע לקצבה החודשית למבוטח שמלאו לו 80 שנים, תוספת של 65 ש"ח בממוצע לקצבה החודשית למבוטח שמלאו לו 70 שנים וטרם מלאו לו 80 שנים, כך שהעלות הכוללת של התוספת במונחים שנתיים לא תעלה על 400 מיליון ש"ח;
ג.	החל ביום 1 בינואר 2011, תינתן תוספת של 70 ש"ח בממוצע לקצבה החודשית למבטח שמלאו לו 80 שנה, תוספת של 65 ש"ח בממוצע לקצבה החודשית למבוטח שמלאו לו 70 שנים וטרם. מלאו לו 80 שנים,  כך שהעלות הכוללת של התוספת במונחים שנתיים לא תעלה על 400 מיליון ש"ח.

2.	לתקן את התוספת השנייה לחוק הבטחת הכנסה התשמ"א 1980, כך שיקבע בה ששיעור הגמלה המשתלמת לפי אותו חוק למי שזכאי לקצבת זקנה או לגמלת שארים לא יופחת בעקבות הגדלת קצבאות הזקנה וגמלת שארים כאמור לעיל. 

דברי הסבר

רקע כללי נתונים כלכליים ותקציב
במסגרת ההסכמים הקואליציוניים שנחתמו בין סיעת הליכוד לבין סיעת העבודה הוחלט על מתן תוספת לקצבאות הזקנה. בהתאם לכך מוצע לבצע את תיקוני החקיקה הנדרשים בחוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ"ה-1995 כך שיוגדלו קצבאות הזקנה והשאירים בהתאם למפורט בהחלטה זו, בעלות של כ-950 מיליון ש"ח.

השפעת ההצעה על מצבת כוח האדם
אין.

ההיבט המשפטי	
תיקון חוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ"ה-1995.
תיקון חוק הבטחת הכנסה התשמ"א 1980.

החלטות קודמות של הממשלה בנושא

זכויות עובדים בפשיטת דגל ובפירוק תאגיד

מחליטים

בהמשך להסכם הקואליציוני שנחתם בין סיעת הליכוד לבין סיעת העבודה ביום 30 במרס 2009, לתקן את פרק ח' לחוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ"ה-1995, שעניינו ביטוח זכויות עובדים בפשיטת רגל ובפירוק תאגיד, כך שיקבע בו כי שיעור הגמלה לעובר שישולם לפי הפרק האמור יעמוד, לכל היותר, על סך של 100,000 שקלים חדשים.

דברי הסבר

רקע כללי נתונים כלכליים ותקציב

מוצע ליישם את ההסכם הקואליציוני שנחתם בין סיעת הליכוד ובין סיעת העבודה ביום 30 במרס 2009, לעניין הגדלת שיעור הגמלה המשולם לעובד במקרה של פירוק.

השפעת ההצעה על מצבת כוח האדם
אין.	
ההיבט המשפטי
תיקון חוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ"ה-1995.
החלטות קודמות של הממשלה כנושא
אין.

העברת פעילות הלשכה לשיקום נכים למוסד לביטוח לאומי

מחליטים

1 . לתקן את חוק נכי רדיפות הנאצים, התשי"ז-1957 (להלן – חוק נכי רדיפות) ואת חוק נכי המלחמה בנאצים, תשי"ד-1954 (להלן – חוק נכי מלחמה) ולקבוע בהם כי:
א.	השר הממונה על ביצועם של החוקים האמורים יהיה שר הרווחה והשירותים החברתיים, במקום שר האוצר; והרשות המוסמכת, כהגדרתה בסעיף 2 לחוקים האמורים, תפעל במסגרת המוסד לביטוח לאומי.
ב.	סמכויות שר הרווחה והשירותים החברתיים לפי סעיפים 3ז, 4א(ד), 4ה, 21, 24, ו-25 לחוק נכי הרדיפות ולפי סעיפים 4(ה), 5, 6(ב), 17(ב), 24, 24ג(ב), 25א, ו-27 לחוק נכי המלחמה, תהיינה בהסכמת שר האוצר.
ג.	במקום ועדה רפואית וועדה רפואית לעררים, כמשמעותם בסעיפים 8, 9 ו-9א' לחוק נכי רדיפות ובסעיפים 6(א) ו-12א לחוק נכי מלחמה, ידון רופא מוסמך שמונה לפי הוראות סעיף 208(ב) לחוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ"ה-1995 בתביעה של אדם לפי החוק; כמו כן, הוראות סעיפים 211, 212 ו-213 לחוק הביטוח הלאומי יחולו לענין זה, בשינויים המחויבים.
ד.	תגמולים או מענקים לפי החוקים האמורים ישולמו באמצעות המוסד לביטוח לאומי.
ה.	לבצע את כל חיקוני החקיקה הנדרשים לצורך יישום החלטה זו, ובכלל זה החלת סעיפים מחוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשס"ה-1995, על תביעות לפי החוקים האמורים, בשינויים המחוייבים.
ו.	להנחות את הממונה על התקציבים במשרד האוצר, הממונה על השכר, מנכ"ל המוסד לביטוח לאומי, ונציב שירות המדינה לגבש מודל להעברת עובדי הלשכה לשיקום נכים למוסד לביטוח לאומי וכן לגבש תוכנית לפרישה מרצון לעובדים שיהיו מעוניינים בכך. כלל הפעילות הנדרשות לפי סעיף זה תושלמנה לא יאוחר מיום 1 בינואר 2010.
2.	אין בהחלטה זו בכדי לפגוע בזכויותיהם של נכי רדיפות הנאצים, נכי המלחמה בנאצים וכל ניצולי השואה אשר מקבלים סיוע מהלשכה לשיקום נכים.

דברי הסבר

רקע כללי נתונים כלכליים ותקציב

הלשכה לשיקום נכים (להלן – הלשכה) שבמשרד האוצר אמונה על תשלום התגמולים והמענקים לניצולי שואה הזכאים לכך מכוח חוק נכי רדיפות הנאצים, התשי"ז-1957 (להלן – חוק נכי רדיפות הנאצים) וחוק נכי המלחמה בנאצים, תשי"ד-1954 (להלן – חוק נכי המלחמה בנאצים). לצורך כך הלשכה מפעילה מערך כולל של חשבות לצורך תשלום התגמולים, יחידת תביעות, ועדות רפואיות ומרכז לפניות ציבור. בשנת 2008 הלשכה שילמה תגמולים חודשיים, דמי הבראה והעניקה שירותים לכ-80,000 ניצולי שואה בעלות כוללת של כ-2.3 מיליארד ש"ח.

על פי החוקים האמורים, הוענקה לשר האוצר, הסמכות למנות ועדה רפואית שתפקידה לקבוע האם התובע לקה בנכות המזכה בפיצוי ואת אחוזי הנכות שלו, וכן ועדה רפואית עליונה לעררים.

המומס לביטוח לאומי הינו הגורם המרכזי במדינה אשר משלם קצבאות וחגמולים בתביעות לפי חוק הביטוח הלאומי וחוקי פיצוי אחרים. מתוקף סמכותו כאמור, הוא מפעיל רופאים מומחים, ועדות רפואית וועדות עררים לקביעה זכאות לגמלה בענפי נכות כללית, נכות מעבודה ונכויות אחרות.

מעצם תפקידיו כאמור, המוסד לביטוח לאומי צבר ידע רב ומקצועיות בניהול מערך תשלומים מורכב, הפעלת ועדות רפואיות ומתן שירות לציבור, ועל כן יש בידו הניסיון והמיומנות הנדרשים לשם ביצוע הוראות חוק נכי רדיפות הנאצים וחוק נכי המלחמה כנאצים.

במצב הקיים, ישנה כפילות גורמים המטפלים ביישום חוקי תגמולים לנכים, וזאת בעוד שבמוסד לביטוח לאומי קיימות מערכות מנוסות, המטפלות בנושאים דומים, המסוגלות לתת מענה גם לניצולי השואה. העברת הטיפול בניצולי השואה לידי המוסד לביטוח לאומי, הן לנוכח ניסיונו והתמחותו והן בהתחשב בהיותו גורם משלם, תאפשר התמודדות עם הכשלים הקיימים, תביא לחסכון של כעשרה מיליון ש"ח בעלויות המנהליות ולזירוז הטיפול בפניותיהם של ניצולי השואה.

לפיכך מוצע להעביר את פעילות הלשכה על גל חלקיה למוסד לביטוח לאומי, וזאת במטרה ליעל את אופן הטיפול בתביעות ניצולי השואה.

השפעת ההצעה על מצבת כוח האדם

במסגרת ההחלטה תגובש תוכנית להעברת עובדי הלשכה לשיקום נכים למוסד לביטוח לאומי או פרישה מרצון לעובדים שיהיו מעוניינים בכך.

ההיבט המשפטי
תיקון חוק נכי רדיפות הנאצים, התשי"ז-1957 וחוק נכי המלחמה בנאצים, תשי"ד-1954.

החלטות קודמות של הממשלה בנושא
אין.

עידוד יציאה לעבודה

לתקן את חוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], ההשנ"ה-1995, כך שייקבע בו כי מובטל שבחר לפתוח עסק עצמאי ואשר אינו זכאי לדמי אבטלה בשל כך, יוכל לתבוע את דמי האבטלה המגיעים לו עד תום 36 חודשים מהאחד בחודש בו הפך מובטל, אם שב והפך להיות מובטל, וזאת במקום 12 החודשים הקבועים כיום. התיקון המוצע יחול על מי שפתח עסק עצמאי החל ביום 1 בספטמבר 2009.

דברי הסבר

רקע כללי נתונים כלכליים ותקציב

נוכח המשבר הכלכלי, ועל מנת לעודד מובטלים לפתוח עסקים עצמאיים, מוצע לתקן את חוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ"ה-1995, באופן שיאפשר להם לתבוע את דמי האבטלה המגיעים להם עד תום 36 חודשים מהחודש שבו הפכו להיות מובטלים, אם שבו והפכו להיות מובטלים, זאת כמקום 12 החודשים, הקבועים כיום. התיקון המוצע יפחית את הסיכון של המובטל לפתוח עסק עצמאי ויגביר את הפעילות הכלכלית במשק.

השפעת ההצעה על מצבת כוח האדם
אין.

ההיבט המשפטי
תיקון חוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ"ה-1995.

החלטות קודמות של הממשלה בנושא
החלטה מס' 4100 מיום 9 כאוגוסט 2005.

רווחה

שיפור השירות במעונות הממשלתיים של משרד הרווחה

מחליטים

1.	בהמשך להחלטת ממשלה מס' 2209 מיום 12 באוגוסט 2007 (להלן – החלטת הממשלה), שעניינה רפורמה במעונות הממשלתיים במשרד הרווחה והשירותים החברתיים (להלן – משרד הרווחה), להטיל על שר הרווחה והשירותים החברתיים להשלים את העברתם של שני מעונות ממשלתיים לטיפול באנשים עם פיגור להפעלה על ידי גורמים חוץ ממשלתיים עד ליום 30 בספטמבר 2010. העברה כאמור תיעשה בהתאם לעקרונות המפורטים בסעיף 1 לאותה ההחלטה.

2.	להטיל על ועדת המכרזים הפועלת מתוקף החלטת הממשלה, לפרסם את המכרזים להפעלת המעונות הממשלתיים שיועברו להפעלה על ידי גורמים חוץ ממשלתיים, כאמור בהחלטה זו, עד ליום 31 ביוני 2010, כך שהפעלת המעונות על ידי גורמים חוץ ממשלתיים תחל לכל המאוחר ביום 30 בספטמבר 2010.

3.	להקים ועדה בראשותו של המנהל הכללי של משרד הרווחה או נציגו ובהשתתפות נציג נוסף ממשרד הרווחה, נציג מאגף התקציבים במשרד האוצר ונציג מהאקדמיה העוסק בתחום, לייעול מערך הפיקוח על שני המוסדות האמורים בסעיף 1 להחלטה זו. הצוות יגיש את המלצותיו עד ליום 1 בדצמבר 2009. לא הוגשו המלצות כאמור במועד לא יהיה בכך בכדי לפגוע ביישומם של סעיפים 1 ו-2 להחלטה זו.

4.	אין בהחלטה זו כדי לגרוע מהאמור בהחלטות ממשלה קודמות בנושא.

דברי הסבר
רקע כללי נתונים כלכליים ותקציב
כיום, מרבית השירותים הניתנים על ידי משרד הרווחה והשירותים החברתיים (להלן – משרד הרווחה) מסופקים באמצעות גורמים חוץ ממשלתיים, ובכלל זה, ניתן למנות את השירותים הבאים:
1.	משרד הרווחה מפעיל 9 מעונות ממשלתיים לטיפול ככ-2,000 אנשים עם פיגור, לצידם פועלים כ-50 מעונות המופעלים על ידי גורמים חוץ ממשלתיים במימון משרד הרווחה, המטפלים בכ-4,000 אנשים עם פיגור. לצד מערך המעונות פועל מערך ההוסטלים לאנשים עם פיגור, בו שוהים למעלה מ-2,400 חוסים, ומערך השירותים הקהילתיים המופעלים כולם על ידי גורמים חוץ ממשלתיים.
2.	לצד 2 המעונות הממשלתיים לנכים בהם שוהים כ-100 חוסים, מממן משרד הרווחה את אחזקתם של כ-2,000 חוסים במעונות חוץ ממשלתיים. מעבר לכך, כלל השירותים הקהילתיים ובכלל זה מערכי הדיור בקהילה, מסופקים על ידי גורמים חוץ ממשלתיים.
3.	כל השירותים לילדים בסיכון, ובכלל זה הפנימיות, בהם שוהים כ-9,000 ילדים, והשירותים הקהילתיים, מסופקים על ידי גורמים חוץ ממשלתיים. במעונות חסות הנוער שוהים כ-1,180 חוסים מתוכם כ-390 נערים במעונות חסות הנוער הממשלתיים.
4.	כל השירותים לקשישים, כולל בתי אבות, מסופקים אף הם על ידי גורמים חוץ ממשלתיים.

ככלל, אספקת שירותים באמצעות גורמים חוץ ממשלתיים מאפשרת לממשלה לספק רמת שירות גבוהה יותר בתקציב נתון מחד, ולהבטיח אח טיב השירות באופן יעיל יותר, מאידך. הדבר נכון בפרט למשרד הרווחה, אשר כאמור, מרבית השירותים הממומנים על ידו מסופקים באמצעות גורמים חוץ ממשלתיים. כהקשר זה נציין כי עלות אחזקת חוסה במעון המופעל על ידי הממשלה גבוהה כב-מחצית מעלות אחזקתו במעון המופעל על ידי גורם חוץ ממשלתי, זאת על אף שרמת השירות במעונות המופעלים על ידי גורמי חוץ אינה נופלת, ובמקרים מסוימים אף עולה, על זו הניתנת במעונות הממשלתיים. 
יתירה מזאת, ניהול המעונות ותשומות הניהול הדרושות לכך באות על חשבון יכולות של המשרד לבצע את תפקידו המרכזי שהינו גיבוש מדיניות כוללת בתחום הרווחה, קביעת סטנדרטים לטיב השירות ופיקוח על יישומן.
העברת ההפעלה של המעונות המופעלים על ידי הממשלה לגורמים חוץ ממשלתיים, תביא לחיסכון תקציבי בהיקף של כ-70 מיליון ש"ח בשנה, אשר יופנו לתיגבור מערך הפיקוח על השירותים החברתיים במשרד הרווחה ושיפור רווחתם של אנשים בעלי פיגור, לרבות הרחבת השירותים הקהילתיים ופיתוח תוכניות לעידוד תעסוקה של אנשים עם פיגור.
במהלך השנים האחרונות, ממשלת ישראל קיבלה סדרה של החלטות בנושא שיפור השירות במעונות הפנימייה של משרד הרווחה. בין החלטות אלו ניתן למנות את החלטה מס' 2209 מיום 12 באוגוסט 2007, בה הוחלט על השלמת העבדתם של שני מעונות פנימייה לאנשים עם פיגור להפעלה על ידי מפעיל ציבורי חוץ ממשלתי שאינו פועל למטרות רווח במהלך שנת 2008. החלטה זו התקבלה בהמשך להחלטת ממשלה מס' 476 מיום 12 באוגוסט 2006 שעניינה שיפור השירות במעונות הפנימייה של משרד הרווחה, בה נקבע שמשרד הרווחה יחד עם משרד האוצר יפעל לצורך הכנת מכרזים לבחירה גופים חוץ ממשלתיים שיפעילו את מוסדות הרווחה המופעלים על ידי הממשלה, ובכלל זה את תשעת המוסדות הממשלתיים לטיפול באנשים עם פיגור, שני המוסדות הממשלתיים לטיפול בנכים ושלושת מוסדות הפנימייה הלא נעולים ברשות חסות הנוער.
על אף שלעניין תוכנית זו להפרטת המעונות הממשלתיים התקבלו שתי החלטות ממשלה בשלוש השנים האחרונות, משרד הרווחה מעולם לא פעל ליישומה באופן מלא. הדחייה ביישום התוכנית מביאה לבזבוז משאבים ולפגיעה בטיב השירות הניתן לחוסים במעונות. לפיכך, מוצע לקרם תוכנית זו במסגרת התוכנית הכלכלית, בכדי להביא לייעול ולשיפור השירות במעונות,  ולניצול טוב יותר של המשאבים הקיימים לצורך כך במשרד הרווחה.

התוכנית האמורה להעברת המעונות הממשלתיים להפעלה על ידי גורמי חוץ תיעשה בהתאם לעקרונות המפורטים בהחלטת הממשלה מס' 2209 מיום 12 באוגוסט 2007:
1.	העברה המעונות תלווה במחקר שיבחן אח השינויים ברמת השירות במעונות. בתום שנה מתחילה ההפעלה על ידי גורם חוץ ממשלתי,  לאחר קבלת תוצאות המחקר המלווה, יתקיים דיון לגבי אופן ביצוע המשך התהליך. במהלך ההעברה וההפעלה יתקיים דו שיח רציף והתייעצויות בין נציגי הממשלה הנוגעים בדבר, לבין נציגות הורי החוסים והסתדרות העובדים במגמה להגיע להסכמות.
2.	תובטח שמירה על הרצף הטיפולי. לשם כך תינתן אפשרות לכוח האדם הטיפולי, הבא במגע ישיר עם החניכים במעונות, ואשר הגורמים המקצועיים במשרד הרווחה יביעו שביעות רצון מתפקודו, להמשיך בתפקידו גם לאחר החלפת הגורם המפעיל.
3.	הבעלות על הקרקעות בהם נמצאים המעונות תישאר בידי הממשלה, אך יועמדו לרשות המפעילים לתקופת ההפעלה, במטרה לשמר בידי המכשלה את האפשרות להחליף את המפעיל במקרה בו לא יעמוד בתנאי החוזה בלא צורך לנייד את החוסים.

השפעת ההצעה על מצבת כוח האדם
כיום, מועסקים כ-1,200 עובדי מדינה בתשעת המעונות הממשלתיים לאנשים עם פיגור. במסגרת יישום ההחלטה תיפסק העסקתם של עובדי מדינה המועסקים בשני המעונות ממשלתיים, אשר יועברו להפעלה על-ידי גורמים חוץ ממשלתיים. לשם כך יוקם צוות בהשתתפות נציבות שירות המדינה, משרד הרווחה, הממונה על השכר, החשב הכללי והממונה על התקציבים במשרד האוצר, לגיבוש מענה לעובדי המעונות שיועברו להפעלה על ידי גורמים חוץ ממשלתיים, לרבות: פרישה מוקדמת, העברה למסגרות ממשלתיות אחרות או קליטה על ידי הגורם המפעיל. עובדי המעונות אשר יבחרו לעבור למסגרות של הגורם המפעיל, תשמר זכותם לקבלת תנאי שכר ותנאי פרישה, כשל עובדי המדינה המקבילים להם. הזכויות לתנאי פרישה מרצון, הזהים לזכויות עמיתיהם שפרשו משירות המדינה, יעמדו להם בתוקף ל-24 חודשים. יישום ההחלטה יביא להפחתה של כ-250 תקני שיא כח אדם.
ההיבט המשפטי
במסגרת יישום ההחלטה תיפסק העסקתם של עובדי מדינה המועסקים במעונות הממשלתיים.  מוצע להקים צוות בהשתתפות נציבות שירות המדינה, משרד הרווחה, הממונה על השכר והממונה על התקציבים במשרד האוצר, אשר יהיה אחראי לגיבוש מענה לעובדי המעונות שיועברו להפעלה על ידי גורמים חוץ ממשלתיים וזאת בין באמצעות פרישה מוקדמת, העברה למסגרות ממשלתיות אחרות או קליטה על ידי הגורם המפעיל. עוברי המעונות אשר יבחרו לעבור למסגרות של הגורם המפעיל, תשמר זכותם לקבל תנאי שכר ותנאי פרישה, כשל עוברי המדינה המקבילים להם. הזכות לתנאי פרישה מרצון, הזהים לזכויות עמיתיהם שפרשו משירות המדינה, יעמדו להם כתוקף ל-24 
החלטות קורמות של הממשלה בנושא 
ההלטה מס' 2209 מיום 12 באוגוסט 2007;
החלטה מס' 476 מיום 12 בספטמבר 2006;
החלטה מס' 2454 מיום 15 באוגוסט 2004;
החלטה מס' 677 מיום 2 בספטמבר 2001;
החלטה מס' 171 מיום 22 באוגוסט 1999.

בניית מנגנון לאיזון אקטוארי במוסד לביטוח לאומי

מחליטים

1.	לתקן את חוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ"ה-1995 (להלן – חוק הביטוח הלאומי), כך שייקבע בו כי האקטואר של המוסד לביטוח לאומי (להלן – המוסד) יגיש לשר ולמועצה דין וחשבון אקטוארי מלא (להלן – דוח אקטוארי) אחת לשנה. התיקון האמור יחול כיום 1 כינואר 2010. דוח אקטוארי יוגש במועד האמור אף אם טרם הוחלט בדבר כללים לעריכתו כאמור בסעיף 2 בהחלטה זו.

2.	שר האוצר, בהסכמת שר הרווחה והשירותים החברתיים, יורה על אופן עריגת הדוח האקטוארי של המוסד, וזאת לא יאוחר מיום 1 בינואר 2010.

3.	לתקן את חוק הביטוח הלאומי ולקבוע בו כי דוח אקטוארי מלא יצורף להצעת התקציב השנתי של המוסד, וכי שר הרווחה והשירותים החברתיים לא יאשר את התקציב השנתי של המוסד, אלא אם כן צורף לו דוח אקטוארי כאמור. התיקון האמור יחל החל מאישור תקציב המוסד לשנת 2011.

4.	להטיל על שר האוצר להקים ועדה בראשותם של המנהל הכללי של משוד האוצר והמנהלת הכללית של המוסד לביטוח לאומי, נציג מאגף התקציבים במשרד האוצר ושני נציגים מהאקדמיה שייבחרו בהסכמה בין יושבי הראש, לבחינת דרכים לשמירת האיתנות הפיננסית של המוסד בטווח הארוך, תוך התאמת הוצאות המוסד להיקף ההכנסות הצפויות לו, ובין היתר, הכנסות מגבייה והקצבות אוצר המדינה למוסד. המלצות הוועדה, יוגשו לשר האוצר ושר הרווחה והשירותים החברתיים עד ליום 31 בדצמבר 2009.

דברי הסבר

רקע כללי נתונים כלכליים ותקציב
סעיף 24(ב) לחוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ"ה-1995 (להלן – חוק הביטוח הלאומי) קובע כי על אקטואר המוסד להגיש בתום כל שלוש שנות כספים דוח אקטוארי מלא אודות התחייבויותיו של המוסד. למרות זאת, בעשר השנים האחרונות לא הוגש דוח אקטוארי מלא בעשר השנים האחרונות. אי דוח כאמור פוגעת ביכולת לבקר את האיתנות הפיננסית של המוסד ולגבש מדיניות מושכלת בנושא.

לפיכך, מוצע לתקן את חוק הביטוח הלאומי ולקבוע בו כי האקטואר של המוסד לביטוח לאומי יגיש לשר ולמועצה דין וחשבון אקטוארי מלא אחת לשנה. עוד מוצע לקבוע כי דוח אקטוארי כאמור יצורף להצעת התקציב השנתי של המוסד, וכי שר הרווחה והשירותים החברתיים לא יאשר את התקציב השנתי של המוסד, אלא אם כן צורף לו דוח אקטוארי כאמור.

בנוסף, מוצע לקבוע כי שר האוצר, בהסכמת שר הרווחה והשירותים החברתיים יורה על אופן עריכתו של הדוח האקטוארי.

בהמשך לעבודת המטה שמבצעת  מנכל"ית המוסד לביטוח לאומי, מוצע להקים ועדה בראשותם של
המנהל הכללי של משרד האוצר והמנהלת הכללית של המוסד לביטוח לאומי, נציג מאגף התקציבים במשרד האוצר ושני נציגים מהאקדמיה שייבחרו בהסכמה בין יושבי הראש, לבחינת דרכים לשמירת האיתנות הפיננסית של המוסד בטווח הארוך, תוך התאמה הוצאות המוסד להיקף ההכנסות הצפויות לו, ובין היתר, הכנסות מגבייה והקצבות אוצר המדינה למוסד. המלצות הוועדה, יוגשו לשר האוצר ושר הרווחה והשירותים החברתיים עד ליום 31 בדצמבר 2009.

למצבו הפיננסי של המוסד לביטוח לאומי יש השפעה מקרו כלכלית על משק המדינה. לנוכח המשבר הכלכלי, מוצע לבצע את תיקוני החקיקה המפורטים לעיל וזאת במטרה להביא לתמונת מצב בהירה יותר אודות מצבו הפיננסי של המוסד לטווח הארוך והשפעתו על תקציב המדינה,  ולשם הבטחת איתנותו הפיננסית של המוסד לטווח הארוך.
 
השפעת ההצעה על מצבת כוח האדם 
אין השפעה.

ההיבט המשפטי
תיקון חוק הביטוח הלאומי [מוסח משולב], התשנ"ה-1995, ותיקוני חקיקה נוספים, ככל שיידרשו.

החלטות קודמות של הממשלה בנושא
אין החלטה קודמת בנושא.

הארכת התקופה המירבית לדמי אבטלה

מחליטים

בהמשך להסכם בקואליציוני שנחתם בין סיעת הליכוד לבין סיעת העבודה ביום 10 במרס 2009, להטיל על שר האוצר לחתום על הסכם עם המוסד לביטוח לאומי לפי סעיף 9 לחוק הביטוח הלאומי [נוסך משולב], התשנ"ה-1995 (להלן – חוק הביטוח הלאומי), לפיו תינתן תוספת של עד 30 ימים לתקופה המירבית לדמי אבטלה בשנים 2009 ו-2010, וזאת בהתאם לקריטריונים הקיימים כיום בחוק הביטוח הלאומי וקריטריונים נוספים שיקבעו בהסכם.

דברי הסבר

רקע כללי נתונים כלכליים ותקציב
מוצע ליישם את ההסכם הקואליציוני שנחתם בין סיעת הליכוד לבין סיעת העבודה בדבר הארכת התקופה המירבית לדמי אבטלה, וזאת באמצעות הסכם לפי סעיף 9 לחוק הביטוח הלאומי לשנים 2009 ו-2010.

השפעת ההצעה על מצבת כוח האדם
אין.

ההיבט המשפטי
עריכת הסכם לפי סעיף 9 לחוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ"ה-1995.

החלטות קודמות של הממשלה בנושא
אין.	

סיוע לעמותות חברתיות

מחליטים

בהמשך להסכם הקואליציוני שנחתם בין סיעת הליכוד לבין סיעת העבודה ביום 30 במרס 2009, ולהחלטת ממשלה מיום 5 באפריל 2009, שעניינה הקמת צוות בינמשרדי לגיבוש תוכנית להפעלת קרן סיוע לארגונים ועמותות הפועלות כתחומי הרווחה והשירותים החברתיים (להלן – החלטת הממשלה), להטיל על שר האוצר להפעיל תוכנית סיוע לארגונים ולעמותות הפועלים בתחום החברתי, וזאת בהתחשב בקריטריונים שיגובשו על ידי הצוות שיוקם בהחלטת הממשלה, ולהקצות לשם כך סכום של 30 מיליון ש"ח.

דברי הסבר

רקע כללי נתונים כלכליים ותקציב
כמסגרת ההסכמים הקואליציוניים שנחתמו בין סיעת הליכוד לבין סיעת העבודה (להלן – ההסכם) הוחלט על הקמת קרן סיוע לעמותות חברתיות. לצורך יישום סעיף זה להסכם הקואליציוני, מוצע להטיל על שר האוצר להפעיל תוכנית סיוע לעמותות אלו, בעלות שנתית של 30 מיליון ש"ח.

השפעת ההצעה על מצבת כוח האדם
אין.

החלטות קודמות של הממשלה בנושא
החלטת ממשלה מס' 13 מיום 5 באפריל 2009.