ביטחון פנים

תיעוד חזותי

מחליטים

1.	לתקן את חוק סדר הדין הפלילי (חקירת חשודים), התשס"ב – 2002 כך שחובת התיעוד החזותי תחול רק על עבירות שעונשן המרבי לפי החוק הוא 10 שנות מאסר או יותר ואשר כתב האישום בגינן הוגש לבית המשפט המחוזי.
2 . להטיל על שר המשפטים והשר לביטחון פנים לקבוע בתקנות כי עריכת תמליל מודפס מתיעוד חזותי או מתיעוד קולי של חקירת חשוד, יוכן רק ככל שתובע, אשר החליט להגיש כתב אישום נגד אותו חשוד, ביקש תמליל מודפס כאמור.
3.	כי המשרד לביטחון פנים ומשרד המשפטים ישאו במשותף בהוצאות תמלול חקירת החשודים.

דברי הסבר

רקע כללי נתונים כלכליים ותקציב
בחודש פברואר 2005, מינה פרקליט המדינה צוות משותף למשטרת ישראל, למשרד לביטחון הפנים ולפרקליטות המדינה, בראשות מה הרצל שבירו, ראש מח"ש,  אשר תפקידו להגיש המלצות באשר לקשיים התקציביים שהתעוררו לעניין תמלול מתיעוד חזותי שבוצע כהתאם להוראות חוק סדר הדין הפלילי (חקירת חשודים), התשס"ב – 2002 (להלן- החוק) (להלן – צוות שבירו).
הצוות הציג את מסקנותיו בדיון שקיים היועץ המשפטי לממשלה, שעיקרן המלצות לצמצום חובת התיעוד. הוחלט לאמץ את ההמלצות הבאות:
1.	לתקן את החוק כך שיובהר שחובת התיעוד החזותי לפי סעיף 7 לחוק תחול רק על חקירת חשודים בעבירות שהעונש הצפוי בגינן הוא 10 שנות מאסר או יותר, ולא במקרים שבהם כתב אישום יוגש בפני בית משפט שלום, ועקב כך העונש הצפוי בהם לא יעלה על 7 שנות מאסר.
2.	לקבע בתקנות לפי סעיף 12(ג) לחוק כי תמלול מודפס של תיעוד חזותי (או קולי) של חקירת חשוד יוכן רק ככל שתובע החליט להגיש כתב אישום נגד אותו חשוד.
החלטות אלה משקפות איזון הכרחי בין החשיבות המיוחסת לתיעוד חזותי של חקירת חשודים בעבירות חמורות, הצורך המעשי של גורמי התביעה ובתי המשפט בתמליל מודפס לצורך ניהול ההליכים. יחד עם העלויות הניכרות של הכנת תמלילים כאמור.
מתוך הבנה שיש למקד את המשאבים המוגבלים שישנם ליישום החוק בחקירה עבירות חמורות, קבע המחוקק בתוספת לחוק שחובת התיעוד החזותי תחול על עבירת שהעונש המרבי הקבוע לצידן הוא עשר שנות מאסר או יותר. עם זאת, לפי סעיף 51(א)(1)(ב) לחוק בתי המשפט [נוסח משולב], התשמ"ד – 1984, יש סמכות לפרקליט המדינה או לפרקליט מחוז להעמיד אדם לדין בעבירות שעונשן שבע שנים או יותר בבית משפט שלום ולא בבית משפט מחוזי. במקרים אלה, העונש המכבי שיוכל בית משפט שלום לגזור בשל העבירה הוא שבע שנות מאסר בלבד. סמכות זו נועדה למקרים בהם נסיבות ביצוע העבירה אינן חמורות במיוחד.
אשר על כן, מוצע לאמץ את החלטות הצוות כאמור ולתקן את החוק, כך שהקו המבחין בין העבירות שחקירתן תהיה חייבת בתיעוד חזותי לבין עבירות אחרות לא יוגדר רק לפי העונש המרבי הקבוע לצידן בחוק, אלא גם לפי הערכאה השיפוטית שתדון בעבירה, והעונש הצפוי להן בפועל. כמו כן, מוצע לקבוע בתקנות, כי תמליל מודפס כאמור יוכן רק ככל שתובע החליט להגיש כתב אישום וביקש זאת.
הצעה זו עולה בקנה אחד עם התכלית המקורית של החקיקה, שמלכתחילה ייחדה את חובת התיעוד החזותי לעבירות חמורות שהעונש המרבי הצפוי מהן לנאשם הוא עשר שנות מאסך או יותר, ועם זאת הוא יאפשר צמצום בעלויות הגבוהות של יישום החוק, דבר שיאפשר יישום מהיר יותר שלו.
לפי הערכות צוות שבירו, החסכון התקציבי שיושג כתוצאה מיישום ההמלצות האמורות עומד על כ-162 מיליון ש"ח.
בנוסף, מוצע כי המשרד לביטחון פנים ומשרד המשפטים ישאו במשותף בהוצאות התמלול, וזאת כדי למנוע מצב שבו הגורם המקבל את ההחלטה על התמלול איננו הגורם הנושא בעלות הנובעת מהחלטה זו.
השפעת ההצעה על מצבת כוח האדם
אין
ההיבט המשפטי
תיקון חוק סדר הדין הפלילי (חקירת חשודים)  (חובת תיעוד חזותי), התשס"ז – 2007. 
החלטות קודמות של הממשלה בנושא
החלטת ממשלה מס' 4039 מיום 24/8/2008.

הרשות הלאומית למלחמה כסמים ובאלכוהול – העברת סמכויות

מחליטים

1.	בהתאם להוראות סעיף 31(ב) לחוק יסוד: הממשלה, להעביר לשר לביטחון פנים את כל הסמכויות הנתונות לראש הממשלה על פי חוק הרשות הלאומית למלחמה בסמים, התשמ"ח-1988. ההחלטה טעונה אישור הכנסת.
2.	להעביר בהתאם את התקציב הקיים במשרד ראש הממשלה למשרד לביטחון פנים. כמו כן, להוסיף בשנת 2009 באופן חד פעמי סך של 15 מיליוני שיח לתקציב הרשות הלאומית למלחמה בסמים.

דברי הסבר

רקע כללי נתונים כלכליים ותקציב
בהתאם להסכם הקואליציוני לכינון הממשלה ה-32 למדינת ישראל שנחתם בין סיעת הליכוד ובין סיעת ישראל ביתנו ביום 15/3/2009, השר לביטחון פנים יקבל אחריות על הרשות למלחמה בסמים ובאלכוהול. לפיכך מוצע כי הסמכויות הנתונות לראש הממשלה על פי חוק הרשות הלאומית למלחמה בסמים, התשמ"ח-1988 יועברו לידי השר לביטחון פנים.  תקציב הרשות יועבר בהתאם ממשרד ראש הממשלה למשרד לביטחון פנים.

השפעת ההצעה על מצבת כוח האדם
אין
ההיבט המשפטי
אין
החלטות קודמות של הממשלה בנושא
החלטת ממשלה מס' 3687 מיום 5/6/05 אישרה אח סיכום והנחיות ראש הממשלה בעניין המאבק באלימות בחברה הישראלית, ומכוחה הורחבו סמכויות הרשות הלאומית למלחמה בסמים גם לטיפול במשקאות חריפים משכרים. בעקבות כך הפכה הרשות הלאומית למלחמה בסמים ל"רשות למלחמה בסמים ובאלכוהול".

ביטחון פנים

פיילוט פיקוח אלקטרוני

מחליטים

1.	להסמיך את נציב שירות בתי הסוהר להחליט על הפעלת תכנית פיקוח אלקטרוני לגבי עצור אשר בית משפט קבע לגביו כי ניתן לשחררו בערובה תחת פיקוח אלקטרוני. בהתאם כאמור יביא נציב שירות בית הסוהר בשיקוליו את אלה –
א.	התקינה הקיימת בתכנית הפיקוח האלקטרוני ביחס לתפוסה בפועל.
ב.	התקינה הקיימת בשירות בתי הסוהר ביחס לתפוסה בפועל.
ג.	שיקולים הנוגעים לעצור, בהשוואה למועמדים קיימים נוספים להשתתף בתוכנית,  תוך התבססות, בין היתר, על החלטת בית המשפט; בכלל זה: טיב העבירה שבה הואשם; נסיבות ביצועה ותוצאותיה כעולה מהחלטת בית המשפט; עבר פלילי; נתונים אישיים של העצור; וכן שיקולים נוספים הנוגעים לאינטרס הציבורי.
2.	להסמיך את נציב שרות בתי הסוהר להחליט כי השתתפות עצור או אסיר בתוכנית פיקוח אלקטרוני תופסק, אם הפר, למעלה מפעמיים,  תנאי מתנאי תכנית הפקוח האלקטרוני, בתוך פרק זמן שאינו עולה על חודשיים. במקרה כאמור ישא העצור את יתרת מעצרו בבית מעצר והאסיר ישא את יתרת עונשו בבית סוהר.

דברי הסבר
רקע כללי ותוניס כלכלאם ותקציב
פיקוח אלקטרוני על מעצר או מאסר בית הוא חלופה לכליאה המאפשרת לפקח באמצעים אלקטרוניים על שהייתו של המפוקח, בבית או במתחם מוגדר, באופן שמאפשר התרעה בזמן אמת על יציאות בלתי מאושרות של המפוקח ממתחם הפיקוח שלא על פי התנאים שנקבעו במסגרת ההחלטה לשחררו ממעצר או מאסר.
שיטת הפיקוח האלקטרוני פועלת בעולם כשני עשורים במספר מתכונות שונות, לפי עקרונות תפעול דומים: לגופו של מפוקח מוצמד צמיד אלקטרוני אשר משדר אותות תכופים הנקלטים במקלט. במידה והמקלט מזהה שיבוש באיתות, מדווח השיבוש למרכז הבקרה בזמן אמת.
לתכנית הפיקוח האלקטרוני מספר מטרות. להלן עיקרן:
1.	צמצום המחסור הגובר והולך במקומית כליאה ובמקומות מעצר בישראל.
2.	שיפור בעיית הצפיפות בבתי הסוהר ובמקומות המעצר, ומכאן גם לשיפור בתנאי המחייה הירודים הקיימים בחלק מהם.
3.	חסכון תקציבי ניכר – על פי הערכות, עלות פיקוח על עציר או אסיר נמוכה במקרים של כפי שניים לעומת עלות החזקתם במאסר או מעצר.
4.	מניעה או לפחות צמצום משמעותי של נזקי המעצר או המאסר. המפוקח יוכל להימצא מסגרת משטר הפיקוח ביחד עם בני המשפחה ובקהילה, לנהל אורח חיים שגרתי יחסית ואף לנקוט בפעילות אפקטיבית יותר לשיקומו. כתוצאה מכך, עשויה התוכנית להביא להקטנת הרצדיביזם.

בשנים האחרונות מתבצע פיילוט, במסגרת החקיקה הקיימת, אשר בא לבחון את ישימות התוכנית. לאחרונה עברה האחריות לניהול הפרויקט מהמשרד לביטחון פנים לידי שירות בתי הסוהר. נכון לעת זו משתתפים בתוכנית כ-950 מפוקחים.
יחד עם זאת, בשל תהליכי בירוקרטיה מסורבלים, חוסר אכיפה של המשטרה והרתעה נמוכה ישנו מספר הפרות גדול מאד של תנאי הפיקוח אשר מקשה על גורמי האכיפה ופוגע באפקטיביות התוכנית. זאת כאשר במקביל, כמות המפוקחים, אשר נקבעת על ידי בתי המשפט. ממשיכה לגדול.

אשר על כן, מתעורר הצורך לנקוט בצעדים אשר יביאו לקיומו של מנגנון לויסות במספר המשתתפים בתוכנית מצר אחד תוך נטרול רוב ההפרות המבוצעות היום מצד שני.

לפיכך מוצע כי נציב שירות בתי הסוהר יוסמך להחליט על הפעלת תכנית פיקוח אלקטרוני לגבי עצור אשר בית משפט קבע לגביו כי ניתן לשחררו בערובה תחת פיקוח אלקטרוני, בהתאם לשיקולים המנויים בהצעה.

כמו כן, מוצע כי נציב שרות בתי הסוהר יוסמך להחליט כי השתתפות עצור או אסיר בתוכנית פיקוח אלקטרוני תופסק, אם הפר, למעלה מפעמיים, תנאי מתנאי תכנית הפיקוח האלקטרוני, בתוך פרק זמן שאינו עולה על חודשיים. במקרה כאמור ישא העצור את יתרת מעצרו בבית מעצר והאסיר ישא את יתרת עונשו בבית סוהר.
יצוין, כי הצעה זו מבוססת על מנגנון דומה הקיים לעניין עבודות שירות המעוגן בחוק העונשין התשמ"ז-1987 (נשיאת מאסר בעבודות שירות). על פי החוק האמור קיימת לנציב שירות בתי הסוהר סמכות מנהלית להפסיק את עבודות השירות של האסיר ולקבוע כי הוא ישא את יתרת עונשו בבית הסוהר.

השפעת ההצעה על מצבת כוח האדם
אין
ההיבט המשפטי
אין
החלטות קודמות של הממשלה בנושא
אין

הסדרת הביטחון במשרדי ממשלה

מחליטים

הנחיות מקצועיות של קצין מוסמך או של מי שהוא הסמיך לכך, למשרד ממשלתי, לממונה ביטחון או לאחראי על אבטחת מערכות ממוחשכות חיוניות, מכוח סמכותו לפי סעיף 10 לחוק להסדרת הבטחון בגופים ציבוריים, התשנ"ח-1998 (להלן: "החוק"), בנוגע למשרד ממשלתי, אשר בביצוען כרוכה הוצאה או התחייבות להוצאה מתקציב המדינה, יינתנו בציון המקור התקציבי למימון ההוצאה או למימון ההתחייבות כאמור.

דברי הסבר

רקע כללי נתונים כלכליים ותקציב

החוק להסדרת הביטחון בגופים ציבוריים, תשנ"ח-1998,  קובע חובת מינוי ממונה ביטחן ואחראי על אבטחת מערכות ממוחשבות חיוניות בגופים ציבוריים מסוימים שנקבעו בו, ובהם משרדי ממשלה.
עוד קובע החוק, כי קצין מוסמך, שהינו נציג שב"כ או קצין משטרה – לפח הענין, יהיה רשאי לתת הנחיות מקצועיות לגוף ציבורי, לממונה ביטחון, או לאחראי על אבטחת מערכות ממוחשבות חיוניות, בכל הנוגע לפעולות אבטחה, לרכות הנחיות בענין בקרה ודיווח.
בשנים האחרונות ניכרת מגמה של גידול משמעותי בעלויות האבטחה כתוצאה מהנחיות מקצועיות חדשות הניתנות על ידי הגורמים המנחים כאמור, הניתנות ללא התחשבות בעלויות הכרוכות בביצוען.
לפיכך מוצע לקבוע כי הגורם המנחה כאמור יהיה רשאי ליתן הנחיות מקצועיות מכוח סמכותו לפי החוק, ובלבד שאם מדובר בהנחיות שבביצוען כרוכה הוצאה או התחייבות להוצאה מתקציב המדינה, תינתנה ההנחיות בציון המקור התקציבי למימון ההוצאה או ההתחייבות כאמור.
השפעת ההצעה על מצבת כוח האדם
אין
ההיבט המשפטי
אין
החלטות קודמות של הממשלה בנושא
אין